(128 
skloněk mají k severozápadu, odkud vítr a metelice přicházejí, byly škuliny smeteny, tak 
též i mezi stromovím, 
Toho samého dne, t. 25. března, psal Beneš zprávu o tomto nálezu „Natur- 
Vereinu“ do Prešpurku, a při tom napadlo mu, zdali by pod puklinami sněhovými 
nebyla též země rozpukána, i šel příštího dne rano s dlouhým nožem kuchyňským a kla- 
dívkem a štáral pod sněhem. Nalezl zem od proteklé i prosáklé vody rozbředlou a slitou, 
ale žádné památky otvoru do ní; našel ale náhodou, že škuliny hlavního směru zapadají 
vrchem k jihu a zpodem k severu asi pod úhlem 25%. Uradostněn tím nálezem přišel 
mi to i hned povědít do školy, Ani mně to ještě nedopovídal, a již se mi vyjasnil celý 
veliký úkaz přírody. Přetrhna jeho vypravování o sklonku pronesl jsem svůj úsudek takto: 
"Ten samý směr i ten samý skloněk má naše sousední pohoří karpatského pískovce, a ta 
sama síla, která před tisíci lety naše horniny spřevracela, dostavila se teď v témž spů“ 
sobu i směru, jen že o mnoho slabší. 
Dnes ráno ukazoval jsem kollegovi Benešovi, že hlavní puklina souběžně značí 
dolinu protékanou Váhem, souběžně též s horami Turčansko-Trenčanskými, a čára ve- 
dlejší severní na vlas naznačuje směr toku Kysuce do Váhu. To je překvapující shoda, 
Jaková se málo kdy v přírodě opakuje; tak skutečné i týmž působením otevřely se toky obou 
dvou řek a povstaly vrchy naše. 
Kdyby bylo času a prostředků, podíval bych se s druhé strany Minčova v Tur- 
čanské stolici, jak to tam s puklinami stojí. Škoda, že za málo dní sníh po rovinách 
úplně sejde a konec učiní všemu pozorování. 
Teď víme, jak šel ruch při zemětřesení: skoro od jihu k severu a naposled vlno- 
vitě a od vnitřku země ku povrchu, asi pod úhlem 250. 
Přírodovědecký odbor c. k. hospodářské společnosti moravsko-slezské. 
Odbor tento povstal r. 1850, v němž i odbor historicko-statistický též společnosti 
pod důmyslným a rázným svým přednostou, finančním radou d' Elvertem, čilejší život je“ 
viti počal. Váhavějším krokem ku předu se ubíral odbor přírodovědecký, ač co den 
jasněji se uznává důležitost přírodních věd pro život pospolitý. Údův počítal zmíněný od- 
bor přírodovědecký koncem minulého roku vesměs 993 v témž roce jich nově přistoupilo 
22. I peněžitý stav nedá se dosaváde se skvělými v tom ohledu výsledky historického od- 
boru porovnati: dosáhlo se zajisté ročních příspěvků minulého leta 84 zl. 26 kr.; vydalo 
se vesměs 69 zl. 46 kr., tak že v hotovosti pozůstalo 14 zl. 40 kr. 
Avšak v poslední době jevil odbor ten tak jarou činnost, že sobě za povinnost 
klademe, i našemu českoslovanskému obecenstvu čas od času zprávy podávati, jakou měrou 
u nás na Moravě prospívají vědy přírodné, v našem věku a ještě ve blízké budoůcnosti 
tak rozhodné ; neboť řečený odbor podává zprávy o své činnosti u veřejnost jen v jazyku 
německém. Nám přede vším chváliti jest, že při svých pracích v poslední době většího 
bral ohledu k životní stránce věd přírodních. V nejedné ze svých schůzí, jaké se každého 
měsíce v Brně odbývají, vytknul zvláště tentýž odbor, aby vzájemnými silami postaráno 
bylo o známost úplnou plodův přírodních v Moravě a Slezsku, při tom však aby se ná- 
ležitý ohled vzal na to, jakým spůsobem se plodův těch užívá ve průmyslu a v obchodu ; neb 
takovou měrou že se nejlépe zadost učiní směru, jaký má odbor přírodovědecký — pro- 
badati a uveřejňovati povahu Moravy a Slezska vzhledem na jich živočišstvo, rostlinstvo a 
nerosty, jakož i vzhledem na jich geologické a meteorologické poměry. Důležitý návrh 
ten učiněn ve schůzi odbývané dne 5, května 1857, 
