124 É 
Přikročeno ihned ku provedení záměru toho, Vytknuly se otázky, jaké údové též 
sekce i jiní přátelé vlasti zodpovídati a odboru jasnou i úsečnou odpověd poslati by měly. 
My i zde otázky tyto uveřejňujeme, majíce za to, že důmyslným jsou návodem, jakým 
k šíření známostí přírodních i v širších kruzích přispívati lze.. Má se totiž zodpovídati: 
1. z nerostopisu : jakých nerostů najíti lze v jednotlivých krajinách Moravy a Slezska, ja- 
kých se používá ke průmyslným aneb hospodářským potřebám — aneb jakých nerostů 
oznámiti třeba, jichž dosavád nebylo užíváno? jakých minerálných pramenův máme ve 
vlasti? Které jsou z nich méně známé a zasluhují valnějšího než dosud povšimnutí? 
2. z říše rostlinstva: jaké a které škodlivé rostliny okazují se ve vzdělané půdě? a. mezi 
kterými vzdělanými rostlinami? v jakých poměrech? pod jakými podmínkami půdy a vzdě- 
lavání jí? — jaké lékařské rostliny se sbírají v jednotlivých krajinách? jak jich užívá lid 
a s jakým prospěchem? jaký se jim dává název mezi lidem venkovským ? — které rostliny 
se pěstují pro obchod? pro hospodářství ? pro průmysl? Neméně žádoneno jest, aby se 
každý neobyčejeý zjev v rostlinsvu, jakého pozorovati jest na lukách, polích, v lesich, v za— 
hradách, na luhách a t, d., ihned odboru přírodozpyteckému oznámil; 3. v živočišstvu: 
jakých zvláštních zjevů pozorovati jest u. hmyzů, pavouků, plžů? jací ptáci se zjevují 
v jednotlivých krajinách a ve které době? Který dobytek užitečný se chová? jaké se u 
něho zjevují nemoci, a jakým příčinám se tyto připisují? -—— © těchto a podobných otáz= 
kách ať badají na venku schopní a pro vědy přírodní roznícení mužové a výsledky svého 
badání ať odešlou odboru přírodovědeckému. Máme za to, že kdyby se uposlechlo na všech 
stranách vlasti naší vroucich slov těch, získala by tím nejen známost Moravy a Slezska 
znamenitě, alebrž i průmysl a hospodářství nenepatrného by odtud užitku těžiti mohly. 
Jakou měrou náš odbor přírodovědecký hledí praktickým potřebám jíti v ústrety, 
poznati z toho, že minulého roku důkladná podával naučení vzhledem škodlivých hmyzů, 
jací za času lonského stálého parna osení naše hubili. Jmenovitě proskoumal všestranně 
housenku, jež má učené jmeno Agrotis segetum a která v loni na polích moravských tak 
krutě řádila; spolu sděleny prostředky, jakými by se její další šíření a pustošení za- 
meziti dalo. 
Zanímavý příspěvek k poznání vlasti podal p. F. S. Pluskal o skamenělinách hory 
Květnice u Tišňova. Dle jeho mínění patří Květnice k prvotním útvarům, skládajíc se na 
větším díle z pravápna rulového. Z jednotlivých kamů nalézlo se v ní: 1. vápno; nejči- 
stější a k průmyslovým potřebám nejvhodnější nalézá se na západní a jižní straně jmeno- 
vané hory ; 2. vápenec, 3. travertin, pozorovaný na blízku silnice u tak zvaného před- 
klášteří; 4. křemen, 5. křemenec, jenž dle domnění páně Pluskalova na hoře té značně 
převládá nad ostatní kamy ; neboť celá severovýchodní polovice se z něho skládá; 6. kře- 
menový konglomerát; 7. křemenový písek, 8. fibrolith, 9. rula, 10. svor, u paty té hory z jižní 
strany; — z kovů železitých: 11. krevel vláknitý, 12, pyrosiderit, 18. lepidokrokit, 14. kře= 
men železitý, 15. manganit; — z mědí: 16. hel (malachit), 17. holubec (lazur); dále 18. 
daryt, jakého používati lze místo sádry ku hnojení; 19. jd v podřízeném množství; — ze 
krystalův křemenových : 20. prohledeň, 21. amethist, 22, citrin, 23. topaz, 24. morion, 25. 
prasem. Ve křemenci pozorováno i zlato, odtud před dvěma lety horlivě počalo se ko- 
pati ve Květnici; neboť přísloví v tamější krajině v lidu kolující přislibovati se zdálo bo- 
hatou kořist; dí zajisté lid ode dávna: „„Květnica hora, Besenek voda, jsou dražší jako 
celá Morava,“ Avšak skvělé ty naděje nikterak se nevyplnily; i přestalo se dále kopati. 
Novější zprávy zvěstují, že obyvatelé Tišnovští horu svou rok od roku více ovocními 
stromy osazují, tak že za několik let v májovém rozkvětu stromů opravdovou „květnicí“ 
bude moei nazývána býti. 
Mílo jest pozorovati, že jednotliví učení údové soustředují činnost svou v jednot- 
livých odvětvích šírého stromu věd přírodních, což zvláště v naší době jest potřebno, ant 
