156 
A. B, C. 
nikl. 5.667 8.517 10.732 
kobalt * 0.235 0.762 0.455 
hořčík a MBM — 0.279 0.050 
mangan . . . k - poznání . 0.132 
cnaměď ... =" m, de, — 0.066 
uhlík . ..... Zák — 0.043 
síra říka hádá S -= VIG.D1 — „ poznání 
zbytek . . . « 1.625 2.211 0.480 
100.000 100.000 100.000 
Skoro ta sama povaha nalézá se při zrnech, z povětrného kamene od Blanska 
magnetem vytažených. 
II. Část nerozpustitelná, bohatá na koslík, beztvará a velmi tenounce rozdělená, 
skládá se takto : A. B. C. 
železo 65977068 48.67 
nikl 0 ZPSOPLS,0087 9E VW — 18.33 
hořčík 9m, mor — VTZ 1489 9106 
kostík 14.023 14.17 18.47 
křemík 203715 — . voš MM 
uklákrálýz dzal „og 3402 M ZV ha — 
ziráta "ov ZHTog“ M1583 9,59, — HT 
100.000 100.000 100.000 
Ze všeho vysvítá dostatečně, že přede vším železo co podstatný a základní prvek, 
takořka co nosič všech ostatních vyniká, s kterým tyto nejvíce v určitých (co do části 
kovové), méně v neurčitých kolikostech (zvláště co do nekovové části a koslíku) slou- 
čeny jsou, tvoříce mezi sebou velmi rozmanité slitiny (Legirungen), křemany, chromany, 
kysličníky a sloučeniny síry, kostíku, solíku, otrušíku a uhlíku s ostatními prvky, z nichž 
PFe, PNi a PFeNi samostatně se vyhraňují. Když tedy železo povětrní v kyselině rozpustiti 
hodláme, odpadají nejprvé sloučeniny kostiku s ostatními kovy co nerozlučné, jeden díl 
z nich byl stejně železu přimíšen a vylučuje se ve světlých, černých, k uhlí podobných 
kosmáčcích (Dyslitit dle Sheparda) ; druhý skládá tenké, pružné a bronzové lístky a plátky 
(Schreibersit dle Patery); třelí konečně ukazuje se v lesklých čtyrbokých hranolových kry- 
stallech (brilliant, foursided, prismatic crystals dle Clarka), v nichž složeniny Fe, Ni, P, 
Mg a C přicházejí. 
Woehler zde podotýká, že kostík povělroně tak vyznamenává jako nikl sám, 
a upozorňuje nás na ten obzvláštní poměr, dle kterého se v přírodě posud nenalezlo 
žádných fosforetů, ježto ve hmotách povětrných přec 0.5 až 2.5%, obnášejí. — Vůbec 
se v povětrném železe velmi málo samostatných nerostů nachází, mimo naznačené fos- 
forety objevují se i sulfurely železa, které ale v povětrném kamení ještě větší úřad 
mají, pak vzácné spojení chromu se železem (pov. od Zakatekasu) neb fosforu se že- . 
lezem (pov. od Broumova i Claybornu), a konečně magnětický kysličník železitý (snad 
magnetovec), nejvíce v železe od Skriby. Při veliké zevnilřní, nikoliv ale podstatné po- 
dobnosti povětroňů a vulkanických vývržků těžce by se pochopovalo, kdyby buď olivin 
sám neb jeho nějaký záslupce v nich scházel; a v pravdě se také dosli pěkně vyhraněný 
nalezl, tak že G, Rose krystallograficky jej určiti mohl. *Otatně se pozoruje olivin 
