159 
všecky mrtvy. Ze včel, které při vzdušní teplotě. 4 4—59R. oul opustí, bývají nekleré mra- 
zem přemoženy, některé však vrátí se do oulu. Dne 1. prosince přinesl Reaumur dva- 
nácte čilých včel do svého pokoje, kdež teplota obnášela ve dne -+ 15" R., v noci aspoň 
přes 109. Za tři hodiny nemohly se včely již hýbali, a ve třech dnech byly všecky mrtvé. 
Z toho viděti velikou jejich cillivost, když jsou z oulu venku, a kterak důležito jest, aby 
při rosloucí zimě teplota v oulu se zvyšovala. Huber nalezl při venkovské teplotě pod 0 
teplotu v oulu -+ 14—169; R. při venkovské teplotě —39 R, teplotu v oulu + 119R. ; 
Juch při venkovské teplotě —22“ R. teplotu v silně obsazeném oulu + 59 R.; A. Braun 
při venkovské teplotě + 39 R. teplolu v oulu + 24" R. Tato poslední spůsobena byla 
nejspíše vzrušením, povstalým při strkání teploměru do oulu, kdežto jindy při též ven- 
rovaná (při venkovské teplotě — 1521" R.) obnášela —5" R. Dle toho nelze přisvěd- 
čiti Dzierzonovi tvrdícímu, že včely k zachování svému potřebují teploty nejméně 8" R. 
Ostatně po tenlo čas, kdežto sil svých nenamáhají, nezdají se včely stárnouli. 
Sotva která včela zemře stářím, ovšem ale zimou, ouplavicí, hladem anebo sic 
jinou příhodou. 
Jarní život včely. 
Jak milé vlažný větřík ranní do oulu vnikne — jaký to čilý život nastane mezi 
včelstvem! Na místě hlubokého ticha zaslechneme hlasité bzučení, důkaz to, že dosa- 
vadní spáči k nové činnosti se probudili. Talo směřuje nyní hlavně k zachování rodu, 
k rozmnožení a zplození pomocníků — včel dělných. Nestarají se již výhradně a so- 
běcky o sebe, nýbrž o polomstvo co možná četné, o nový plod. Uvidíme tuto, kterak 
krok za krokem snaží se dosáhnouli toho cíle, 
Přede vším musejí se včely zbavili oblížného břemena kalu, přes zimu v těle 
jejich nahromaděného, kterýžto záleží v řídké žlutohnědé hmotě. Břicho včely vypadá 
z té příčiny celé nabubřelé. První výlet včel má tedy za účel jejich se vyčištění. 
A. Braun pozoroval je při tom za. teploty 7" R., ano, bylo-li povětří liché, jasné, i za 
-teploty 1" R. v stínu. Při tomto prvním výletu jsou včely velmi mdlé, slabé a tiché. 
„Mnohé pojdou při tom slabostí a zluhnulím. Ale brzo na lo (často již v únoru, oby- 
čejně ale v březnu) obdrží přezimovalé včely zase všecku svou životní sílu. Za prv- 
ního jara jíž jsou tak silné, jako vylíhlé mladé včely, a žijí a pracují až do pozdního 
jara, ba někdy až do léta. Čas žití jejich tedy, počitaje od podzimku, trvá asi devět 
měsíců. Podzimkový plod, klerý přezimoval, žije však ještě déle, poněvadž sil svých 
přes zimu ušetřil. Nyní jsou jako nově posílené a takřka omladlé. 
Po vyčištění vlastního těla přikročí se k vyčišťování a opravování buněk pro plod. 
Včely obyčejně snášejí více pelu nežli potřebují, veliká část ho sechne a slvrdne, a 
tyto speklé kusy vykusují včely na začátku jara a vynášejí z oulů. Pak se přes zimu 
i plíseň v oulu nasadí, která též musí býti odstraněna. Jsou-li někde v oulu škuliny, 
anebo je-li česno veliké, ihned snáší se pryskyřice a škody se zamazáváním opravují. 
Pryskyřice, již berou včely z rozličných stromů, jest s počátku měkká, později ale 
zbvrdne. Na uhlí položená rozšiřuje tato tak nazvaná dluž (propolis, Vorwachs) vůni 
k storaxové podobnou. Včely nosí toto klí, tak jako pel, schumlané v malé kuličky 
v jamkách zadních svých nohou, které jinak i košíčky slovou. Mohl by se někdo tázati, 
