161 
jímž dokol: jsou obalena leplem v buňce panujícím, podstatně přispívá k vylíhnutu se 
červů, které se teplem urychluje. 
Červ vylíhne se obyčejne za 24 hodin- Potrhané slupky váječí vynesou včely 
z oulu ven. Vylíhlý červ má nyní úlohu, k dalšímu svému vývinu hodně: žrát; dělnice 
musejí mu snášet pokrm a jej připravovat © K tomu, konci sbírají venku pel čili květný 
prášek. Ten nalézá se na květu ve. zvláštních prašných paličkách neboli míškách. 
Míšky tylo včela svými kusadly a předníma nožičkama otvírá; a prach z nich, sehou= 
lený v malé žmolky, hází slředníma nohama do košíčků již svrchu zmíněných, což 
děje se nad míru rychle. Pamětihodno jest, jak. umějí včely do. svých košíčků: stejně 
nabrali. Af si už mnoho nebo málo nabraly, přece je jak- v jednom tak v“ druhém 
košíčku na vlas stejně. A to určiť pomáhá včelám velmi (v letu — tělo je tak 
v rovné váze. Z pelu loho, z medu a vody připravují včely pro červa kašičku, 
kterou jej krmí- Jak není na kaši květného prachu, byť jinak. dostatek medu: bylo, 
tu z červa nevylíhne se žádná včela a on brzo zahyne. Uhodí-li záhy z jara pěkný 
čas, lak že včely jsou vábeny k nasazování plodu. venku však není ještě žádného kvělu 
ani kočíček čili jehněd, tu pomáhají si včely jak mohou, snášejí prach ze stodol (z mlatn); 
léž moučný prach ze mlýna. Z nouze, pokud není lepšího, poslouží jim i mouka: 
Krom pelu potřebují včely na kašičku pro červa: ještě medu, jejž ssají z květů. 
Za medem letí včely třeba půl hodiny cesty. Nessají však již hotový med z květin, 
nýbrž jen sladkou šťávu v nich se nalézající, kteron teprva v těle svém, a to ve svém 
předním čili tak nazvaném medovém. žaludku, v pravý med obracejí, jejž pak skládají 
v buňky, kdež nejdéle ve 14 dnech, náležitě: zhoustné. Záhy z jara, kde včely med 
na kašičku bráti musejí ze své přezimované zásoby, polřebují“k tomu vody, jíž by med roz- 
ředily, neboť tak huslý jak jest potřebováliho nemohou. V tenčas přenášejí tedy včelý 
do-oulu laké: vodu. Z pelu, medu a vody hnělou pak. malé kuličky, které polykají 
a po čase opěl ze sebe vydávají. Kašička ledy není nikoliv jenom smíšení syrovéhů 
pelu s medem a vodou, nýbrž jest lo pravá vyloučenina živočišní, obsahující dle Dón= 
hoffovy chemicke analyse bílkovinu a vláknovinu. V čas nedostatku medu může tento 
nahražován býti cukrem, jímžto se včely krmí. 
Plodu hledi si včely velmi, bedlivě, ano i s,nasazením vlastního živobytí. Tak 
widáme často lezli před oulem na zemi hrubě nabubřelé včely — jsou lo oběti chůví 
své pilnosti a horlivosti Ony. to byly; kleré červu připravovaly, v těle svém kašičku, 
dno s takovou neunaveností a vytrvalosti, že zanomněly vylílnouti, aby se zbavily kalu, 
následkem; loho, ve střevách jejich shromážděného. © Když pak konečně. vylílly, přemo- 
ženy břemenem, které předrženo již z těla jejich odejíli nemůže, padly "a zem a musejí pojíli. 
ul Za šest dní, čery náležitě krmený úplně vyroste, „devátého pak dne začne svou 
bůňku opřádati, -což ho stojí nemalého namahání.. Po vykonaném díle přijdou včely 
a zandají buňku příklopem z vosku. aby proměnění se červa v pupu mohlo předse ji 
beze -vší překážky; neboť v tuto, dobu jest červ. nad, míru, citliv. 
Vosk, z něhož jest tento příklop i „celé dílo v oulu, vypocují ze sebe včely 
dělné v podobě malounkých bublinek, ježto vycházejice z lěla, jejich mezi kroužky, kterými 
jejich, bříško: jest opásáno, doslávají tvar, bílých  pělihraných. lupínků,  Vosk, tywří se 
W těle včel, z požitého od nich medu; a není vlastně, nic jiného, nežli co při jiných 
zvířatech jest Luk, sy baalýš 
Bd „« Jak mile buňka, zavřena in álílonam: červ i lento opřede, nač ponenhlu 
iva 1858, 1 
