185 
tu názvosloví, s poukázkou na průparály mnou upravené. Téhož roku měly se zaří- 
dili veřejné přednášky pro průmyslníky z prostředku sekce přírodovědecké, já měl 
vyučovali o nemocech řemeslníků, jiný o počtářství a měřictví, o lučbě atd. Však pro 
netečnost obecenstva to v nic přišlo, 
V botanické sekcí jsem přednášel o vzrůstu a klíčení plísně, jako již dříve Eh- 
renberg o lé samé věci se zmínil. Zvláště jsem ukázal na snadnost, s jakou se tyto 
zkoušky vyvésti dají upotřebením roztoku vodního gallusového, na kterém, když se 
vrstva plísně rozloží, třeba jen odtud něco prášku klíčního vzíti a jím povrch čistého 
roztoku gallusového posypati, načež postav pod mikroskop a pozoruj jednotlivé prášky, 
jak po minutách kořínky a výrostky nasazují a se rozvětvují. 
Ve zprávě na rok 1828 málo bylo mnou sděleno. Ve fysikální sekcí jsem pro- 
mluvil o spůsobu, jak by se prostředkem mikroskopu lamání světla skrze rozličné le- 
kuliny měřiti dalo. 
V jiném sezení (ve zprávě čas udán nebývá) četl jsem stručný výlah anglického 
pojednání Berkleye „o zření“, kdež ono jako výjev, jako mluva přírody k člověku 
o skutečnostech prostorových, hmatových se vykládá. Vůbec se ukazuje na lo, že ten 
duchaplný muž již před stoletím © smyslech učil, čehož se naše časy bez poznání 
a uznání jeho zásluh s tíží domáhají, 
V lékařské sekcí jen jednou jsem vystoupil, kdež jsem společně s prof. See- 
rigem zkouškami na mrtvolách dokázal, že voda pro odpor klapek skrz tlusté střevo do 
- tenkých vstřiknouli se nedá, a že, proti návrhu Dr. Krokrasl., takové výstřiky studenou 
vodou jen prostředečně (však i tak vydatně) na sousední vnitřnosti oučinkovati mohou 
Zpráva roku 1829 podává následující přednášky : 
V sekcí fysikalní ukazoval jsem podle principu malíře Runge zhotovenou, mnoho- 
násobně rozložitelnou kouli barvitou, zmíniv se o podobných pokusech rozřadění barev 
- Aguilonia, Tob. Mayera, Lamberta, Góthe, Klotza.  Nejdovodnější schema barev podává 
koule Rungeova, a není pochybnosti, že by i jiné říše (rostlinstva, zvířectva) tvorstva 
anebo pojemstva podle podobného schematu spořádati se daly, 
Od nějakého času zabýval jsem seskoumáním, jak obrazotvornost činná jest pro- 
středkem smyslů, zvláště zraku, hodlaje výsledky jeho co lřeti svazek mých: Beitráge 
veřejnosti podati. Tenkrát jsem jen promluvil o prostornosti zraku, což také v Mu- 
| sejníku 1836 sděleno bylo. 
V sezení botanické sekcí dne 11. března podal jsem zprávu o svém odkrytí 
buněk vláknitých prášníkových, ukazuje na to, že skorem téhož času Mayen o tom 
samém předmětu, nevěda o mé práci, zmínku uveřejnil. Já pak co možná ouplně věc 
probadal a během roku 1830 vlastním spisem veřejnosti podal, jak o tom již nahoře 
(Živa 1857, p. 450) obšírněji promluveno bylo. V té samé sekcí sdělil jsem 29. dubna 
Svoje mikroskopické pozorování o budově květu ďáblíkového (Calla aethiopica), o jeho 
© prášníkách dosti pitvorných, a o průchodu ve čnělce až k samému semenu. 
' V lékařské sekcí vyložil jsem 22. května (pag. 60) svou vlastní soustavu učební 
fysiologie a pathologie podle jednotlivých nauk všeobecných, jako jsou: fysiologie, morfo- 
> logie, fysika, mechanika, dynamika, psychologie a j. Podobně se dají rozvrhnouti nauky 
pathologické. 
© Ve zprávě na rok 1830 nacházím následující sdělení : 
Ve fysikální sekcí upozornil jsem (p. 34) na vliv, jaký na pohybování drobných 
