186 
částic uvnitř buněk rostlinních postavení slunce nad obzorem vyvádí. Dále (p. 35) 
jsem dodal ku předešlým některá pozorování, jak obraznost při zření spoluoučinkuje, 
V botanické sekcí upozornil jsem na neobyčejné složené pokožky semen rostlin 
okurkovitých. Zvláště u momordiky Elaterium jest semeno poláhnuto vrstvou rosolo- 
vilou, do které soustava zvláštních vlákének ponořena jest, ze samých klíčků pravidelné 
šeslihrany tvořících. 
Cucurbita ovifera má semeno bílou korou potáhnuté, kterou když odškrabeš, 
zjevují se poloprůhledná , na spůsob slřev všelijak skřivená vlákna, a tlak jinak 
u jiných. 
Dne 26. května ukazoval jsem (p. 44), u přítomnosti prof. Neesa z Esenbeku, 
který co čestný oud společnosti prvníkráte přítomen byl, zvláštní budovu vláknitou, 
kterou jsem nejprve na lesklých mezistěnách šešulek měsíčnice (Lunaria annua) pozo- 
roval. Dále proskoumav též oplodi (pericarpium) u množství jiných čeledí a rodů rost- 
linních, našel jsem, že podobné všelijak změněné, zdřevěnělé ano i zkamenělé vlasení 
pericarpia sestavuje. Zamýšlel jsem o tom vydali zvláštní spis s výkresy, také jsem 
malou mikroskopickou sbírku hlavních podob sobě zhotovil, kterou jsem později, při 
shromáždění přírodozpylců ve Vratislavi r. 1833, slavnému botanickému fysiologu Ro- 
bertu Brownovi daroval, odloživ další skoumání a popisování na pozdnější léta, což až 
dosavad stáli se má, a však solva se slane. Poroučím tedy oto velmi zajímavé them 
badavosti čilých našinců, hotov jsa potřebného uvedení k télo práci poskytnouli. 
Zpráva na r. 1831. Tenkráte jsem se ještě jednou pokusil představili zvlášťními 
zkouškami krásný výjev vlnění vody na znějících plochách. Podařilo se mi také vlnky 
prostředkem bílého praecipilatu a laku kopalového na skle upevniti. Měření však ještě 
nedalo žádného výsledku, aniž byl kdož z kollegů, jenž by své pomoci k tomu byl 
podával. 
V botanické sekcí mluvil jsem o průchodu čnělek a o zvláštnostech vnitřní jeho 
blánky, ukázav výkresy na to se vztahující. Badal jsem o tomto předmětu zvláště 
ohledem na nedávné práce Roberta Browna a Adolfa Brongniarda, které přislibovaly 
vrhnouti jakési světlo na postup oplozování semene prostředkem prášku. Hlavní před- 
měty mého badání byly všeliké druhy (fiolek, Gentiana acaulis, Fumaria, Dodecatheon 
Meadia, Azalea pontica, Lunaria, Thunbergia alata a rozličné rody z čeledi liliovivých. 
Zpráva na rok 1832. Ve fysikální sekcí ukázal a vykládal jsem (5. dubna) ob- 
šírně a důkladně nedávno pro fysiologický ústav mabytý Plósslův drobnohled, spů- 
soby jeho užívání, měření mikrometrem Frauenhoferským +atd. © Podobnéž stalo se 
v nejbližším sezení sekcí botanické. 
Dne 29. listopadu vykládal jsem svoje další zpytování blánek oplodních, ukázav 
k tomu pod mikroskopem Plósslovým přes 100 práparatů, 
Zpráva na rok 1833. V tomlo sročníku menacházím nic mnou podaného. Byl 
to rok pro mne smutný, v kterém mně milovaná matka i žena smrí odňaty byly. 
Zpráva na rok 1834. Na konci „dubna podal jsem oobšírnou zprávu (o mihavém 
pohybování na povrchu jistých blán sslizných ve veškerém živočišstvu, zvláště také 
i u člověka, které jsem ve (společnosti Dr. Valentina vynašel (viz Živa 4857, p. 150). 
Na rok 1835 nenacházím ničeho od sebe ve zprávách slezské společnosti. Bylo 
to snad z lé příčiny, ze jsem tehdáž svůj zřetel zase více na vlast iobrátil, chtěje jednu 
£ 'tehdáž uprázdněných professur anatomie a [ysiologie obdržeti ; k čemuž však nepřišlo, 
