o 
197 
svítí, ptáčkové zazpívají, kvítky, keře a slromy rozkvětají, celá příroda se budí ze syé- 
ho zimního spánku, všecko obrací radostné zraky k nebi, skot i brav pospíchá do pole, 
hospodář se raduje, že je už konec té dlouhé zimy, a tu opět sníh, ledový déšť a ča- 
sem i přímrazek! Rozumné vlaštovky, jež každé zkušenosti použijí, vysílají čety, aby 
důkladně vyzvěděly, jak je tam v té studené a ubohé vlasti. A když se přední voje 
navrátí a oznámí, že tam už mušky poletují, slunko „zahřívá a travička, se, zelená, jak 
by tu neletěly, když na svědomilém dodržení lhůty záleží reputace rodu vlaštovčího. 
Přiletují tedy a často, zimou i hladem zahynou, „Když je potká laková nenadálá bída, 
letí k jezerům a rybníkům, ukryjí se v křoví a Uřlině, radí se štěbetavě, jak, tu lze 
život zachovat, a často, když se trochu zotaví a mohou se ještě energicky na něčem 
ustanovit, „zdvíhnou se všecky, vzlelí pod oblaky a zmízí ma několik dní. Myslím, že 
letí za potravou a ukryjí se v teplejším záliší, ) 
Vlaštovky se živí v povělří , honíce poletující hmyz, jejž zobáčkem uchvacují, 
Často tak, silně, že je slyšet, klapnulí čelist, Nad vodou neustále loví hmyz, a když 
někde přijdou na, roj poletujících mušek neb komárů, tu letem blesku s, otevřenou, tla- 
mou vrazí do prostředku roje, podruhé, potřelí, mušky i komáři, se přilípnou v, tlamě 
na klihovalou slinu, a vlaštovky, nasylivše se odletí, V uslavičném lítíní za potravou 
uchvacují, drobné, lítající broučky, ale tvrdých křidélek nemohou strávit, a jako draví 
pláci peří a kosli, tak ony vyvrhují pokryvky zobákem. © Zručně lapají malé červy a 
motýly, na lístkách a travkách broučky a housenky, badatel uemůže ani oka odtrhnout 
od lé pospěšné a celý den trvající práce ; ta rychlost, ta zručnost a každý i nej- 
těžší pohyb, jest pln eracie, všecky ly podivné hry a cvičení v. povětří, vyvádí beze 
„všeho unavení, u vlaštovek zajisté nikdy nelze pozorovat „ani nejmenšího  umdlení 
neb, touhy po odpočinulí, lílá od východu slunce „až do západu, a sedne-li, to jen na 
chvílku, jakoby chtěla svělu ukázat, že laké umí sedět.. Zábavné lo podívání, když, při 
západu slunce objeví se obláček poletujících mušek a vlaštovka je zpozoruje, hned ra- 
dostně zavolá „vit vilmit“:, letí pro své družky, a všechny, dorážejí a proletují dav mu- 
šek, až jich dosti naloví a chuť svou uspokojí. „Prolo provázejí rády skol a brav, proto 
„oblelují sláje a hnizdí se v chlevích, a pro nedostatek hmyzu nás na podzim opouštějí. 
Nic není potěšitelnějšího nad podívání na vlaštovky, když za deštivých dnů drží honbu 
na hmyz nad střechami, lu zručnost jejich nelze, poslihnout! V letu dovedou uchvátit 
mušky na stěně sedící, neb je léž dříve vyplaší svými křidélky a pak je uloví ve vzduchu. 
Z hladu berou i suché mušky visící na pavučinách, a časem i pavouček padne,za, obět. 
Za každým uchvácením hmyzu lze slyšet klapnutí zobáčku, v „několika minutách, do- 
chází nám -k uším kolik set těch neznámých nám zvuků. 
s., Nestavící tak pevného hnízda jako jiřička, vede ji přirozený pud, bd je uscho- 
„vala pod střechou, neb by nevydržela naše deště, zvláště na větru. První její práce 
po jarním příletu, když se už poněkud zotavila po cestě, jest vyčistili lonské hnízdo, 
malezl=li je párek, ještě v dobrém slavu, aneb vystavěli si nové. , Ačkoliv, není hnízdo 
vlaštovky lak dokonalé jako hnízdo jiřičky, přece náleží už k lepším dílům stavitelství pta— 
čího. Zadní stěnu svého hnízda přilepí na trám neb jinou část stropu, slarajíc se, aby zpodní 
sčasť hnízda, spočívala, na suku vyčnívajícím neb na hřebíku. „Podobu hnízda nemohou 
jinak vystavět než v '/, duté kule, slčny hn'zda jsou 1'/,“ tlusté, výška hnízda obnáší 
o Ae“ až 5“ a hloubka 4“. Material k hnízdu sbírají ma vlikých místech z lehké země; 
Y čas slavby jest, jich množství viděl na takových místech, každá béře tolik bláta co 
