210 
jak jsou, jednotlivých nerostů v nich od sebe napřed ani nerozdělujíce. "Tím obdržíme 
sice známost prvků těchto sloučenin; ale jako n. př. při žule nechceme toliko věděti, 
že z křemíkovky hlíny, vápna, magnesie a t. d. se skládá, nýbrž že jest smíšeni 
na zrnitá křemenu, živce a slídy: tak sobě i při povětroních podobné bližší sloučeniny 
poznali přejeme, a to tím více, an jakost prvků ve všech povětroních skorem taláž jest, 
nevšak ten samý poměr v sloučeninách jejich se nalézá. Cena těchto mistrovských roz- 
borů lučebních jest tedy jen jednostranná a dokazuje nám zřejmě, že přede všemi ji- 
nými rozbory napřed rozbor nerostopisný provésti se musí, Tak hned Nordenskičld 
ukázali hleděl, že povětroň od Lontalaxu (u Wiborka v Čudsku) za shromáždění olivinu, 
leucitu a něco magnetického železa považovati se dá, vázané jakousi látkou šedou. Nej- 
lepší ale příklad nerostopisného rozboru podal J. Rose na povětroni z Juvenas, tedy na 
tom samém, který Vauguelin a Laugier skoumali, ukázav, že jest smíšeninou krystalovného 
augitu s jedním bilým nerostem, jak se zdá labradorem, k nimž magnetický kyz při- 
stoupil, tlak že jest hmota jeho doleritům nejpodobnější. — Tak nalezl i Shepard v po- 
větrním kamenu od Richmondu z Virginie: 4. olivin, 2. labrador, 3. fosforečnan vápe- 
natý, 4. ryzé železo s 6194 niklu, 5. krystalované FeS, podobné kyzu magnelickému. 
Jestli se povětroň nekovový dále rozmělní, dá se mechanicky lehce na 2 díly roz- 
- děliti; jeden z nich následuje magnel, lak že Berzelius z kamenu od Blanska 17159; 
železa niklového vytáhnouti mohl, Ostatní rozlučoval v nádobě platinové silnou solíkov= 
kou, v které se opět jeden díl rozpustil; druhý zbytek vážil dvakrát ve Na0C0,, tak že 
nyní tato celá hmota na dvé rozdělena jest: jedna částka v kyselinách rozpuslilelná 
obnášela 515, druhá nerozpustitelná 48:5, Na to všecky tři podíly pro sebe skoumal, 
totiž železná zrna, a zemovité částky dvojí podstaty. 
A. Kovový podíl obsahoval: železa 93-816; niklu 5053; kobaltu 0347; cínu a 
mědi 0.460; síry 0324, stopu kostíku. 
B. Podíl zemovitý rozpustitelný držel v sobě: a) křemíkovky 33084, kyslíku 
tedy 17-192; b) horčitce 36143, kysličníku železnatého 26-936, kyslič. jermič. 0:465 ;- 
kysličníku nikl, s cínem a mědí 0465, hlinitce 0-329, kysl. sodík. 0857, kysl. drasl. 
0429.. Ztrála 1273. Kyslíku tedy v tomto podílu 2052. Ztráta pocházela snad odtud, 
že při rozkládání nerostů pomocí kyselin sírovodík se vyvinul a takto díl železa co oky- 
sličen se uvádí, jenžto prvé se sírou spojen jest. Pak by měly skupeniny a, b skoro 
stejně kyslíku. 
C. Podíl nerozpustitelný, jenž dílem BAOCO,, dílem Na0-C0, rozloučen byl, dal 
křemíkovky ohně: a 57-145 „ 57012. kyslíku v ní 29626 ' 
magnesie . — « : : 21843.. 24056.. 9660 
vápna : . h A 3'106 „ 1437. 0412 
RyBliC S BB7 as -0 Jak 8592 ©. 8362 . 1904 
„| mangan. : Ň 0.724 „ 0557.. 0124 | 14338 
é » nikl. s cínem a mědí 0021 
hlinitce : zo 5590 „4792 . 2298 
kyslič, sodík. . : . 0931 
„+ draslič.. . . 0010 
Cr Fe s cínem ob bG V594 10306 
Ztráta 0. Niláá 25 zalhle fu ira 0505171. 1529 
100000 100000 
