21 
Následovně by se mohlo uznali, že povětroň od Blanska nerostopisně se skládá : 
1. ze železa broníkového, které obsahuje kobalt, cín, měď, síru, kostík (A) 17-159, 
2. 2 R? Si, co rozpustitelného. podílu (B), kde R= MgO, Fe0 znamená, a v zá- 
sadě tolik kyslíku se nachází jako v křemíkovce, s něco S Fe .« 4267% 
3. z0R? $i?, co nerozpustitelného podílu (C), kde opět R —= Mg0 a FeO s kře- 
many luhovin, vápna, magnesíe, v nichž křemíkovka dvakrát tolik kyslíku má 
co zásady « ; . 502). : ; : : ; 7 394395 
4. z Cr Fe s něco cínovcem 4 6 : 6 : k á 0759; 
Co do počtu prvků mají povětrní kameny jen o vodík (H) více, který Berzelius 
v kamenu od Alais nejprvé našel; sloučeniny bližší těchto prvků čili nerosty v nich 
jsou následující: 1. ryzé železo, které S, P, C; Mg, Mn; Ni, Cr, Sn a Cu, obsahuje ma- 
jíc laké v sobě vyhraněné podíly v solíkovce nerozpustitelných sloučenin Fe P, Ni P a 
Mg P, jež v převaze zastoupeny jsouce povětroňům při spadnutí tak. snadno se rozdro- 
liti nedají a lím největší úlomky nám zachovaly. 2. Fe S; míním že ne co kyz krych- 
lový ani zcela klenčový, snad smíšenina obou, poněvadž slabě magnelický jest a v ky- 
selinách při prudkém vyvinování SH se rozkládá, někdy v tak drobných částicech vtrou- 
šen, že oko neozbrojené ho ani neuhlídá, jen po tmavější barvě hmoly přítomnost jeho 
poznává. Prolo magnelem docela vyláhnouli se nedá, a Howard nalezl v něm vedlé 
Fe S, laké Fe Ni (v povělroni od Benares). 
9. Magnetovec (Fe, Fe), zvláště v úlomcích od Lontalaxu a od Alais. 
4. Olivín povělrní; obnáší po odloučení podílu magnetického skoro polovici 
- „celé zbývající hmoty a rozkládá se v kyselinách při zanechání křemikovky (Si). V oli- 
vínu povělroně Krasnojarského není broníku žádného, 
5. Křemany magnesie (Mg), vápna (Ca), Fe, Mn, Al, Ka, Na, jak zprvu udáno. 
Berzelius dává pro nerost augilový vzorec (Mg“ Fe? Ca*) Si*; a pro leucitový, v němž 
© díl luhovin vápníkem a hliníkem se dosazuje : (Mg?, Ca?, Na*, K*) Si“ + 3 AI Siž. 
p. 6. (Cr Fe, skoro ve všech povětroních. 
7. Cínovec, s prvním smíšený, pochází dílem od železa, kleré cín v sobě drží, 
© dílem od Sn, jenž vedlé Cr Fe v něm rozptýlen jest. Jestli také povětrní železo něco 
„Ti a Mn obsahuje, na lo žádny po Berzeliu posud neodpověděl. 
Když všechny prvky v povětroních dosaváde skoumaných se nacházející sčíláme, 
— berouce také ohled na ty, které slavny Shepard v amerikánských úlomcích vynašel, ob- 
-držíme jich v ouhrnku 21, dle kolikosli své laklo se řadících: 1. železo (Fe); 2. -nikl 
Ni); 3. hořčík (Mg); 4. kyslík (0); 5, křemík (Si); 6. síra (S); (7. vápník (Ca); 
8, hliník (AD ; 9. barvík (Cr); 10. sodík (Na); 11. draslík (R); 12, kobalt (Co); 13 
uhlík (C); 14. kostík (P); 15. solík (CI) ; 16. mangan (Mn); 17. cín (Sn); 18. měď (Cu); 
19. vodík (H); 20. titan (Ti); 21. olrušík (As). © Dá se očekávali, že co nejspíše 
madřečený dusík (N) a pak kazík (F) v povětronich se vynajdou, an prý již apatit v po- 
Ě větroni od Richmondu poznán jest. Z tohoto přehledu následuje: 
= 1. že počet prvků povětrních lřelinu všech posud nalezených živlů pozem= 
„ských obnáší; 2. že v povělroních ne sice všechny, ale jen takové prvky přicházejí, 
„které na zemi naší se nalézají; 3.že jen ty prvky v nich zastaupeny jsou, jež i na po- 
vrchu země ve větších kolikostech se nacházejí. Všeckny sloučeniny lučebné těchto 
prvků, které mezi nejznamenitější všech patří, dají se taklo sestavili. A. Řada I, že- 
„lezo. a) Fe; b) Fe“ Ni; II, Sira. a) S; b) Fe“ S" (kyz magnetický) ; kV HI. uhlík. 
