212 
a) C (tuha); b) Fe* C (ryzá ocel); Fex Ni“ C (niklová ocel). IV. kostík. a) (Fe, 
Ni, Mg)* P. V. křemík. a) Fe* Si. 
B. Řada I. kysličníky. a) Fe,0; (krevel); b) Fe,0, Fe0 (magnetovec); 
©) Fe0. Cr,0, (barvec). 
IL Soliteové (Chloride) a) Fe Cl; b) Ni Cl; c) Ca Cl; d). Mg Cl; e) Na CI. 
jistě velmi znamenité. 
C. Řada. Kyseliny kyslíkové, a) Si0, (rozpustilelná); b) 50. 
D. Řada. I. Sírany a) MgO S;; b) Na0 S0,; e) Ni0 S0,; d) Fe0 S0,; poněvadž 
v povětroních všeobecně voda žádná se nenalézá, mohly by se tyto sloučeniny skali- 
cím pozemským tak podobné skalicemi povětrními (neb vitriolidy) nazvati. 
II. Hyposulfidy. a) Na0S,0;; b) Mg0S;0;; II. Křemany. a) Mg0,Si0,, (Chladnit). 
b) Křemany magnesie, obou kysličníků železa, vápna, hlinilce, soditce a drasla, v 0b- 
době peridotu, granatu, pyroxenu, anorthitu a chantonitu. 
IV. Posud záhadné sloučeniny a) titanan (sphenomit); b) fosforečnan (apatit). 
Tak činí všechny posud vypátrané nerosty povětrní dvacálý díl pozemských, mezi 
nimiž jich 13 zcela nových přichází. 
Trvám, že není třeba obšírně rozkládali, aby se poznalo, že i prvky povětroňů 
s jedné strany v takové sloučeniny sestupují, jakých na zemi také nalézáme, a že z druhé 
strany při vší télo podobnosti jiná spojení skládají, jaká bychom darmo mezi pozemskými 
hledali, majíce něco tak cizího, našim horninám tak nepodobného, ano pravý ráz la- 
jemného původu na sobě! Zvláště pak železo ve hmotě vtroušené povětroňům vlastní 
povahy dodává, která však proto pozemskou býti nemusí,an také v jiných tělesích všeho- 
míra, jako v měsíci, voda scházeti a tak okysličování vzácným býti může. Jen drobno- 
zrnité složivo a příměsky olivínu, augitu a labradoru podobnost k pozemským horninám 
jim udělují. Z toho ale nenásleduje, že by povětroně pozemského neb vzduchového pů- 
vodu býti musely; neb látky čili hmoty, které tělesům jednoho skupení na nebi palří, 
oběžnicím té samé soustavy náležejí, mohou vždy u většího dílu stejné býti. Proto by- 
chom jistě za slušné nepovažovali, železo, nikl, olivín, pyroxen a td. v povětro- 
ních výhradně pozemskými nazývati, tak jako se bylina k. př. unás rostoucí, jižto třeba za 
Obem najdeme, evropským drůhem severoasiatské Květeny mazvati nemůže. Ano 
z tak znamenitých sloučenin povětrních dá se mnohem více souditi, že prvkové naší 
země jsou všeobecnější, snad že docela povšechnou rozšířenost v naší sluneční soustavě 
mají, tedy takřka za prvky celého světa se považovati mohou, a že konečně, jelikož 
tyto zajímaví příchozí z nejvzdálenějších koncův všehomíra k nám zavítávají, i při stějné 
prvkové složitosti také stejným zákonům přírodním podléhají, ty samé lučební a silo- 
zpytní zákony celým světem vládnou! © Povětroni dostáváme takto jedině možnou 
známost něčeho naší bludici docela cizího, a zvyklí jsouce vše nepozemská toliko mě- 
řením, počítáním a přemýšlením poznáváti, žasneme, když ohlédati, vážiti a rozlučovati 
můžeme, co vnějšímu světu přináleží. — 
Tu, kde obecný rozum v černém kamenu ze hřímájícího 'obláku na zem se říti- 
čím jen surový útvor lítých sil přírodních spatřuje, poznává důvtipný nerostopisec a lu- 
"čebník vělmi poučné předměty, jemu ze světa končin zprávu (nesoucí, 'o "kterých žádná 
jiná věda ani dosti nepatrné vysvětlení podáti nemůže! — — 
Úkazy při padání povětroňů a náhledy o mich za časův novějších. 
"Pátrajíce po příčinách, které -ono účastenství vždy živé udržely, 's jakýmž pově- 
troně lak jako žádné jiné hmoty bezúslrojné po ten drahný čas tři tisícův let se pozo= 
