218 
lím jest mladý roj na první dni svého vystěhovatelství pojištěn proti hladu, kdyby 
špatné počasí uhodilo; a tím spolu jest mu podána první látka na zakládání voštěného 
dila v příštím novém příbytku. 
Zavěšení se roje na blízku oulu má účel ten, aby se všecky včely shromáždily, 
neboť při silném roji potřebí k tomu několik hodin, nežli všecky včely z oulu vyjdou , 
kdyby pak první odletěly hned k novému příbylku, který jest třeba dosti vzdálen, mohl 
by se roj snadno rozptýlit. Roj zůstává někdy dosti dlouho zavěšen; je-li počasí 
chladné, třeba přes noc. Teď jest čas pro včelaře, aby zmocniv se roje usadil jej 
v příbytek už přichystaný. Dostane-li do oulu jen malku s několika včeličkami, již 
hrnou se tam ostatní samy, vesele bzučíce a křidélkoma třepajíce — jako stádo ovcí 
do ovčína. V samovyhledaný příbytek, na př. dutý strom, usazují se pouze včely po' 
divoku žijící, anebo včely hospodářovií ulítlé. V takovém případu lelí slídičky napřed, 
vydávajíce ze sebe zvláštní“ hlas. Někdy lelí takový divoký roj dosti daleko, nežli 
se usadí. 
Toto jest běh pravidelného se rojení, někdy však vyskytují se okolnosti, které 
jej přerušují.  Uhodí-li špatná povětrnost, chladna neb deště, tak že včely nemohou na 
pastvu : tu — byť na rojení byly úplně přichystány a roj každou hodinu vyjíti mohl — 
zajde jim chuť k stěhování. Obávajíť se nebezpečenství hladu, kdyby v tak nepříznivé 
době zakládali měli nové hospodářství, a pak přílišné horko v oulu, které je ven pu- 
dilo, se schladilo, tak že jim pobyt v něm o mnoho snesitelnějším jest učiněn. Ba na- 
držuje-li špatná povětrnost delší čas, tož naposled včely všeho rojení se odřeknou, 
královský plod z buňek vylrbají a začaslé i s trubčím plodem ven vyházejí. 
Někdy stane se, že před rojením stará, zúrodněná matka nějakou příčinou sejde: 
tu arci jest konec rojení, a včely musejí čekali, až z nasazených královen některá se 
vylíhne.  Nezajde-li jim mezi tím chuť k rojení a povětrnost je pohodlná, tož s první 
nově vylihlou královnou roj vyjde. Nově vylíhlá ta královna, poněvadž má sokyně, 
třeba ještě v buňkách vězící, vydává hlásek: „,ty, ty“ — zpívá; proto slove takový 
prvoroj zpěvavý. Roj takový, ač je větší ceny nežli každý pozdější, přece nedostihuje 
v ceně prvoroje se slarou © zúrodněnou královnou, a to proto: předně že přichází o 
několik dní později, než by byl pravý prvoroj přišel, a zadruhé že má královnu 
nezúrodněnou. 
Někdy přihodí se, že prvoroj vyjde bez matky, která buď pro porouchanost a 
schromlost křídel následkem prolézání tolika buněk, buď že příliš obtížená jest množstvím 
vajíček v těle, nemohla se vznésli do povětří. © V takové případnosti vrátí se roj, jak 
mile nepřítomnost. královny zpozoruje, nazpět do oulu. Totéž stane se, ztratil-li roj 
královnu při svém výletu, která z uvedených příčin někam zapadla, kde ji včely najíti 
nemohou, anebo snad zalítla na sedlo oulu sousedního, což arci byla hned její smrt, 
neboť cizí včely na místě ji uštípají. Takový roj, který se vrátil do oulu, musí pak 
též čekati do vylíhnutí se nejprvnější mladé matky, se kterou vyjde co roj zpěvavý. 
Proti všemu pravidlu i někdy to se přihází, že na včelách nebylo pozorovati 
žádných příprav k rojení, a najednou vydají roj — roj nepřipravený. Takový roj udá 
se nejspíše, kde je mnoho oulů pohromadě, čemuž pomáhá i zvláště příznivá povělrnost. 
Panovalo-li na př. počasí chladnější — však přece ne tak chladné aby byly včely sbí- 
rati nemohly, nýbrž kde jen chuť k rojení v nich potlačována byla, — a uhodí pak na to 
parný medový den, kde ze všech oulů včely hojně lítají a silně se práší, ba snad je- 
E 
