224 
ucha na oslrý neb lupý sluch, z většího neb menšího oka na více neb méně byslrý 
zrak, rovněž tak se nedá soudili z pouhé velikosti mozku celého neb jednotlivých 
jeho částek na schopnosti duševní, co -na činnost jeho. Co se však podrobné ústroj= 
nosti mozku týče, ledy ještě ani za našich dnů, kdežto předee od doby Gallovy aralo- 
mie tak valných pokroků učinila, dostatečných známostí o lom nemáme; ba naopak vždy 
více prchá naděje, že by se nám kdy poštěstilo, tolo na nejvýš zamolané a přejemné 
ústrojí rozvinouti a cestou objeklivního názoru do nejmenších kobek tajuplné dilny du- 
ševní činnosti proniknouti. 
Gall klade sídlo duševních mohútnoslí do záločin mozku, nebera ohledu na 
zpodní částky jeho, jakoby tyto zbytečné byly; ale zítočiny mozku leží jen z části na 
povrchu jeho, veliký jich počel tvoří vrstvu hlubší, nedolýkaje se ani lebky, pročež i na 
povrchu jejím otištěny býti nemohou; a i ty, jenž na povrchu mozku leží, nejsou sou- 
měrně. rozpoloženy na obou půlích mozku, kdežlo předce Gall své organy souměrně 
na každou půli klade. 
Gall et consortes považují malý mozeček za sídlo pudu pohlavního a mohúlností 
od pudu tohoto odvislých ; to však nenalézá ani v zvířectvu ani v člověčenstvu potyr- 
zení; neboť ryby, žáby, mloci atd. mají velmi malý mozeček, a přece pohlavní pud je- 
jich není méně vyvinut než u jiných zvířat. Mezi člověčenstvem mají Elhiopové prů- 
měrně nejméně vyvinutý mozeček, a předce neslojí co do pudu pohlavního za ostatními 
plemeny; ba naopak jest věcí známou, že plemeno amerikánské  (indianské), jehožto 
mozeček. není menší mozečku plemene indoeuropejského, nejslabší osvědčuje pud 
pohlavní, následkem čehož též málo se rozplemeňuje a rychle hyne. A. dejme ko- 
nečně tomu, že by ústroje duševní tak rozpoloženy byly na povrchu mozku, jak tvrdí 
Gall, tedy bychom je předce na zevnitřní ploše lebky  ohmatati a vyslíditi nemohli, 
poněvadž vnilřní a zevnilřní plocha lebky nikterak souběžné neleží, a vydulina neb vy- 
výšenina na vnitřní straně lebky podobnou vydutinu neb vyvíšeninu na zevnitřní ploše 
nemívá; lyto nesouběžnosti nalézají se zvláště na kosli čelní a jsou tak palrné a 
zjevné, že i Gall je pozorovali musil; nicméně však klade Gall právě pod toto míslo 
největší množslví mohútností duševních, což o nestoudném dryáčnictví tohoto muže 
svědčí, 
Dosti však již o tom! Pozastavil jsem se pouze proto tak dlouho při vyvracování 
Gallova učení, poněvadž se ještě dosti často s přívrženci Gallových bludů i mezi na- 
šinci polkáváme, a poněvadž knihkupecká spekulace, nadužívajíc lehkověrnosti polovzdě- 
laného obecenstva, pořáde ješlě dosti značné množství spisů, hlásajících i zastávajících 
Gallovo učení, po světě rozsívá. | 
Stanovisko „naše jest zcela rozdílné od právě vyloženého a vyvráceného Gallovy 
frenologie. Nám jde o „porovnání lebek rozličných plemen, čeledí a národů člově- 
čenstva a poznání a vylknulí, známek, jimiž se -od sebe liší aneb dle kterých sek sobě 
rovnají, aby „nám „pak možná; bylo, dle: pevně „určených +těchto „známek jednotlivé. nám 
podané, lebky „poznati, t.j. upéiti, kterému plemenu, čeledi neb národu přináležela. 
„Badání .toto-není „nové ; již mnozí přírodozpytci skoumali lebky lidské s tohoto stano- 
viska, jako „n.p jabych:jen nejčelnější v, oboru tomto skoumatele uvedl: Camper v 
minulém století; Blumenbach, Wagner, Morton, ze všech nejslavnější, a Relzius, ze 
„všech nejnovější, ! 
Že ,ale vskutku jakýchsi; takových známek stává, dle kterých nejen jednotlivá ple- 
; 
