243 
zprávu, že roku 1820, když jsem co prosektor při anatomii ná Prážské universitě 
hmatní bradavičky připravovati měl a je podle svých známosti pod pokožkou hledal, 
tehdejší professor Ilg mně tím pomohl, že vniknuv nožem pod kůži mezi zrnečky tuku 
mně jedno bledší ukázal, což za bradavku hmalovou považoval. Zdá se mi, že to byla 
tradice po professoru Vídenském Vatrovi; klerý již roku 1740 o těchlo tílkách zmínku 
učinil, 
Dne 2. července rozprávěl jsem opětně: (viz nahoře pag. 188 toho roč.) a po- 
drobněji o spůsobu složení srdce z vláken svalových, a ukazoval čelnou sbírku práepa- 
rátů a výkresů vláknoviny srdcí telecích. | Jest to uzel dosavad nerozvinulý. Snad že 
o tom, až přijdu k nějakémn konci, v Živě pojednám. 
Ve zprávě roku 1846 zaznamenána jsou jednání: o Wheatstonově stereoskopu, 
tehdáž ještě novince, o zrnkovitých pásmách na vnitřních stěnách srdcí cžuvavců (viz 
toho roč. str. 41), konečně o smyslech vůbec podle článku podamého do fysiologického 
slovníku R. Wagnera (viz L. r. str. 104), 
Zpráva na rok 1847 podává tré pojednání : 
| 1. O reformě gymnasii ohledem na učení přírodnické, s krátkým ponavržením 
soustavy cyklické veřejného vyučování. olo pojednání bylo též do češtiny převedeno 
a sděleno v posledním ročníku Jungmannova časopisu. © Opělně poukazují a k zralému 
rozvažování odporoučím co tam © cyklickém systému vyučování vyloženo bylo. Bylo 
by žádoucí, aby ta věc v našich časopisech paedagogických znova probrána byla. 
2. Domácí houba (Merulius devaslans), klerá nedbalosti stavitelů v budově in- 
stitutu fysivlogického ohromné zpustošení spůsobila, podala mně příležitost, ji přírodo- 
pisně i mikroskopicky zbádati. I podal jsem obšírnou o ní zprávu, poukázav na čelnou 
sbírku rozličných podob a přechodů toho cizopasce. 
3. Konečně jsem, ve spojení s lonskou přednáškou o smyslech vůbec, roz- 
mlouval o vědomí jakožto bylné všeobecné přírodní moci, v světě hmotném samo- 
činně působící. 
V následujících ročníkách slezské společnosti, na rok 1848—49, mimo čtení o 
snu a bdění, což v R. Wagnerově Encyklopaedii sděleno bylo, nenacházím nic zvlášt- 
niho, ačkoliv jsem v jejích shromážděních jako dříve pilně se zúčastnoval. Odtahovalo 
mne za ta léta bouřlivá od nové vlasti slezské oučastí v mé přirozené vlasti, kdežto 
se reformy připravovaly, které ve mně zbudily žádost, abych svoje poslední léta a síly, 
jak jsem od dávna si přál, její službě věnoval, 
Ještě jedna společnost přátel učení, společnost filomathická čili fylomathie, byla 
ve Vratislavi, jejímž oudem mnohá léta jsem byl. Bylo to více přátelské shromažďo- 
vání bez jistého vědeckého účelu. Každý sděloval co měl povšechně zajímavého, a 
čím se právě bavil. Společnost byla také složena z oudů všech odvětví učebních ; tu 
byly fylologové: Passov, Schneider; historikové: © Wachler, Róppelt, Winterfeld; lin- 
© guista: Stenzler; theologové obou vyznání : David Schulz, Kóllner, Balzer; lékaři: Ebers, 
Lichtenstadt, já ; paedagogové: Wissova, Schónborn. Přednášky bývaly střídavé, a kon- 
© čily se obyčejně přátelskou večeří. 
bu V této společnosti sděloval jsem obyčejně zprávy z oboru literatury slovanské, 
— uvláště české, které s velkým oučastím slyšány byly: na příklad o Jungmannově velkém 
W" slovníku, o básních Kollarových, o Svatopluku Hollého, z něhož jsem první zpěv pře- 
ložil v německých hexamelrech ; také jsem se vpravil poněkud do ec k podal zná- 
16" 
