247 
která brzo po 6. hodině večerní stala se viditelnou a rychlým postupem k obzoru se 
hlížila, až k 9. hodině docela v severozápadu zapadla, Ke třetí hodině zrána vyšla opět 
na severovýchodu a vystupovala vždy výše, opisujíc následkem oláčení země svou zdán- 
livou dráhu kolem polární hvězdy, až konečně po 5. hodině v páprscích slunečních 
úplně vybledla a se zlralila. 
CaricsFerattici 
70 
Cenislemaé 
=D = 
Crna : 
fevenicee= 
Obraz dráhy kometové, 
Pohled na ni pouhým okem byl krásnější nežli pohled dalekohledem, neb 
v tom spalřovala se jen část, pouhým okem ale celá velkolepá podoba její. Jádro 
k slunci obrácené bylo beze všeho ostrého obmezení, ze strany jehe k slunci obrácené 
vyzařovalo, jak se zdálo, světlo nejsilnější a obracovalo se pak ve dvou ramenech k straně 
opáčné, tvoříc ohon mírně zahnutý a v prostřed tmavější čárou jako ve dví rozpolený. 
Na východní straně ve směru pohybu byl ohon ostřejší a světlejší, na západní straně, 
jakož i na severním od slunce odyráceném konci ztrácela se hmota jeho zponenáhla a 
splynula konečně se šedomodrým blankytem nočním. 
Ačkoliv pohyb a celá povaha její po celé Evropě a severní Americe co nej- 
zevrubněji pozorovány byly, nejsou předce ještě uveřejněny docela bezpečné zprávy 
o ní, pročež také zde úplný její přírodopis podati nemůžeme. Však již to, co o ní 
víme, dává nám příležitost obohatili zprávy o kometách v I. ročníku Živy od Dr. Ku- 
neše při přiležitosti Klinkerfuesovy komety podaných, 
Jak známo pohybují se tělesa naší sluneční soustavy kolem slunce v ellipsách ke kruhu 
podobných ; v ohnisku těchto ellips stojí slunce. Při tom nevzdalují se dráhy planet od plochy 
zemědráhy příliš daleko, nýbrž nakloňují se k ní pod malými úhly, a všechny planety konečně 
pohybují se v těchto svých dráhách od západu k východu. Docela jinak jest tomu u komet, 
