248 
úhly, nýbrž komety běží v dráhách nejenom -od západu k východu, nýbrž mnohé 
z nich mají právě opáčný běh od východu k západu. Při tom má dráha jejich 
podobu elipsy velmi dlouhé, ba někdy podobu obyčejné paraboly, totiž ellipsy s osou 
nekonečně dlouhou. Spatřujeme toliž komely vždy jen na blízku ohniska jejich dráhy; 
toliž u slunce, a v takovém případu roz- 
cházejí se ellipsa s osou velmi dlou- 
hou, a parabola s elementy mimo osu © 
s ní slejnými, teprva ve větší vzdále- 
nosti značně od sebe. Dle prvních po- 
zorování zdálo se též leios, že velká 
komela v parobole se pohybuje, až le- 
prva později, když dráha takto vypočí-: 
taná s dalším pozorováním se nesrovná= 
vala, ellipiický běh její poznán byl. 
Není ostatně k víře podobno, že ně- 
která z komet v dráze parabolické se 
pohybuje, neb pak by musela komela 
přicházeti z nekonečných dálek a obje= © 
vivši se jednou zase se vzdáliti do ne- 
konečna, což ve světě naplněném nesčí- 
slnými tělesy zajisté možné není. Mimo 
to nemůže dráha komet, jak pouhý vý- © 
počet hv'zdářů ukazuje, vlastní paraho= © 
lickou podobu míti, leda jen na krátký © 
čas, neb působením planet proměnila ; 
by se dráha parabolická brzo buď v 
ellipsu, buď v hyperbolu. Eliptické dráhy 
jsou skutečně asi pro 20 komet vypo- 
čítány, a z poměrů asi 200. jiných po- 
zorovaných a vypočítaných: dá se sou- 
dili, že se též pohybují v ellipsách. Jesti 
tedy k víře podobno, že všechny komety 
v eliptických drahách se pohybují a po 
kratší neb delší lhůtě opět k slunci a 
zemi se přibližují. 
Počtem dosti jednoduchým, jejž však 
na tomto místě vyložiti nelze, dá se do- 
kázati, že se dle trojího pozorování ko- 
mety na zemi vyvedeného parabolická dráha 
ejí ustan oviti dá, Pozorování tato vztahují se vždy k ploše, v niž se země kolem slunce 
pohybuje , totiž k ekliptice. Vezmeme-li v télo ploše dráhu zemskou co kruh ve 3609 
rozdě lený, zárovný s kruhem zvířetním, jejž slunce na nebi zdánlivě opisuje, jest za- 
čáteční čili 09 bod onen, ve klerém země slojí při rovnodení. © Plocha kometové dráhy 
protíná tento kruh dle rovné čáry ve dvou bodech, které se u hvězdářů jmenují uzly 
A | 
Dráhy jejich kloní se k ploše zemské dráhy nejenom pod rozličnými, obyčejně velkým 
(sd soka) 
"7 7 
