249 
a od sebe o 1809 vzdáleny jsou. Onen uzel, jejž kometa probíhá, když od jižní strany 
ekliptiky na severní přechází, jmenuje se vystupující uzel a poznamenává se značkou A, 
druhý protější uzel jmenuje se sestupující a značí se V. 
Donatova kometa. měla vystupující uzel ve 1659 19“ 2442, K dalšímu uslano- 
vení plochy, ve kleré se kometa pohybuje, jest potřebí znáti úklon (i) té plochy k ekliptice; 
ten obnáší u Donalovy komely 639 (“ 424. Udá-li se při tom, ve kterém směru se 
kometa pohybuje, totiž zdali ve směru planet čili v prolivném, vysvilné z toho zároveň, 
kam len úhel padá. U letošní komety padá na západní stranu ekliptiky. 
Ve ploše kometové dráhy laklo ustanovené určí se poloha velké osy. ellipsy 
neb paraboly. To se děje obyčejně udáním oblouku, jejž poslední bod osy totiž úsluní, 
(perihelium) s uzlovou čárou a se sluncem zavírá. Na našem výkresu jest lo úhel 
SVP a obnáší, počílá-li se od 1659 u A dále k 3459 u v a pod plochu ekliptiky 
969 134 344, Táhneme-li nyní od slunce S čáru skrze P, obdržíme s.učr velké osy 
komeliny ellipsy XSP. | Potřebí jest ještě ustanovili délku čáry SF, totiž vzdálenost 
kometiného úsluní od slunce, Jakožto míra upotřebuje se zde průměrná vzdálenost 
slunce od země (207 milionů mil), což obnáší u Donatovy komety 0-48 toliž 119 mi- 
lionů mil. K lomu přidává se ještě udání, kdy kometa úsluní dosáhla. U naší komety 
slal se ten průchod due 30. září (vlaslně dne 2999050. září dle Berlinského pozoro- 
vání).  Objeví-li se kometa v elliptické dráze, jako Donalova, jest mimo lo potřebí 
udati výstřednost ellipsy, totiž poměr velké poloosy k vzdálenosti ohniska od středu 
- elipsy; u naší komety obnáší celá veliká osa elliplické její dráhy 2krát 164 poloměrů 
dráhy zemské, totiž 164krát 40 milionů mil, tedy asi 6560 milionů mil, a jest 41krát 
větší nežli vzdálenost Neptuna (nejvzdálenější planety) od slunce. Poměr velké polo- 
osy k vzdálenosti ohniska od středu ellipsy jest tedy 164: 164 — 0:48, a vezme-li se 
poloosa = 1, jest výstřednost 0:997. Doba oběhu dá se dle třetího Kepplerova zákonu 
-© slejnosti poměrů mezi čtverci oběžného času a  krychlemi (kostkami) průměrné 
vzdálenosti z délky velké polosy, která průměrnou vzdálenost komety od. slunce 
| představuje, snadno vypočísti : obnášíť pro naši komelu 2101-63 let. S lím souvisí též 
rychlost komety, jenž obnáší v blízkosluní 7:6 mil na vleřinku, v dalekosluní jen 
-320 stop. 
-© Poměry. dráhy Donatovy komety jsou dle těchto udání, které v Berlíně dne 27. 
"září 4858 od Dr. Bruhnsa uveřejněny byly, následující. 
Čas úsluní T = 1858 Sept. 29 99050 (střední Berlínský čas) 
Délka úsluní 1 369 13' 3“ 4. 
VYRADL Vystupující uzel A = 1659 194 24" 2 
) Úklon $ 24 03041420 
Výstřednost =—10:999! 
Délka poloosy = 164 poloměrů zemědráhy. 
Vzdálenost úsluní od slunce = 048. 
Běh zpátečný. 
Cas oběhu 210163 let. 
Na základě těchto údání jest dráha komety na přiloženém výkresu dle pravidel 
růměrného rýsování vyvedena. Dráha komety jeví se nám zde co částka velmi dlouhé 
lip: s šipky naznačují běh země a běh komety. Průměrná vzdálenost slunce od 
totiž 20 milionů mil, jest zde vzata asi co 1 palec, poněvadž pak celá poloosa 
