256 
Griůndungung slove zelené hnojení me mrvění za zelena. — ,Z utržených za ně pe- 
něz kupujeme jiných věci sobé potřebných“ místo zám potřebných. — Starý obyčejný pluk tak 
nevyhlíží jak vyobrazen jest. — Ruchadlo slove německy Sturzpflug, ne Strichpflug. V Bavořích 
a v jiných německých zemích i v Americe tento pluh své výborné české jmeno podržel. 
Německé nepřiměřené jmeno ruchadla mohlo se vynechati Pak ani obrázek, pod kterým 
stojí slovo ruchadlo, není k ruchadlu podoben. — Das Streichbrett slove deska praváz 
ne pouze deska. — Pluh skyprovací, Untergrundpflug, lépe se nazývá podryvač neb podry- 
vák. — Die Wage slove váha, ne Brdce, Brdo neb brdce se jmenuje Ortscheit, Zugseilholz. 
„Kořínkové obilní jen na dva palce až i na šest palcův do země vrůstají, Mělo se tu při= 
pojiti, že vlášení kořenů v příhodné půdě na sáhy dlouhé jest. Proč zde p. spisovatel 
nepromluvil o prospěšnosti hlubšího orání? —,„Krajník, Eckmesser“ líp rydlo poboční, a misto 
podryvač Wůhlmesser, rydlo. — „Pakli pluhem a branami zaoráváme.“ Branami se neorá, 
nýbrž vláčí. —,,Též luštiny kosívají se, ačkoliv se pro slabost svých stopek po zemi plazi.““ 
Luštiny se obyčejně vytrhávají. Stopky, kterými se luštiny po zemi plazí, neznáme. — „Musít 
pak role osívati a osazovalí trávou a jetelem.“ © 'Trávou se pole neosazuje. „»,Zavlačujeme 
(semena) a nejdrobnější válcem přihlazujeme.“ Semena se nepřihlazují válcem, nýbrž za- 
valují, — „„Zemčata buď lopatáčem bez krojidla, buď motykou se dobyývají.“— Motykou se 
brambory nedobývaji. — „„Krmiti se nesmí do sádla (kočka).““ Kočka se může, kpmit za, sádlo, 
ne do sádla. — P. spisovatel byl by se nám lépe zavděčil, kdyby byl místo popisování, 
pouštění a jeho vyobrazení na stránce 118 o škodlivosti pouštění krve promluvil, — 3,K0=; 
nečně v soudku máslo vrtila““ Máslo se vrtí v kbelíku neb v máselnici točíté „neb stojaté 
(tahací). — Babky (der Schárfstock), jak je na str, 133, vyobrazena, nemůže se ke kle= 
pání kosy používati. Babka (Dengeleisen, Dengelplatte) jest čtyrhranná. — Der, Schligel 
slove palice ne mlat. — Chýžky místo buňky se nemá užívati. — „„Rybiček planých. V ry- 
bářské řeči neříká se plahé rybičky. — „»Každého roku mezi únorem a květnem parohy. 
jelenům odpadávají; ale za tři měsíce opět vyrůstají, a to každý rok o dva, (sie) vidle 
(špice) víceji, až konečně těch vidlí 16 naroste. Více jich pak nepřibývá; parohy ale 
každým rokem hrubnou““, Enden se nazývají výsady, ne vidle neb špice. P. spisovatel se 
domnívá, že když jelenu 16 výsad naroste, více jich pak nepřibývá. © To je omyl. Máme. 
příklady, že měli jeleni 32—66 výsad. Pravidelně. shazují jeleni každého roku, parohy 
a na každém parohu mají o jednu výsadu více, dle toho se jejich stáří poznává, Myslivec“ 
se táže: O kolika jest? — Proč neužívá p. spis. místo šnitlék, der Schnittlauch, českého“ 
slova pažitka? — Der Stangenzieher slove venhák, ne zdvihadlo, a der Hopfenstichel na- 
zývá se průboj ne výdlo. — „Stébla se prostírají na trávníku, aby déšť a rosa částky. 
pryskyřičné vymočily a lýko aby se oddělilo; tomu říkají močení Inu“ © Jenom obilí má. 
stébla, ne len. Když se len na trávník prostře, nazývá se to rosení ne močení lnu, Močení 
lnu slove, když se len ve vodě močí, — Vyobrazená řepka má místo, řepkového dubový list, 
Obmezené místo tohoto časopisu nedovoluje nám všecky poklésky zde uveřejniti. 
Nepokládej se nám za zlé, že jsme na některé vady těchto knížek poukázaly. Stalo se. 
to z dobrého úmyslu, aby se v druhém vydání pan spisovatel všech poklésků vystříhal 
a tento užitečný spis zdokonalil, „do tvtd 
půd 
Návěšti. p 
Horopisné obrazy z okolí Pražského jb 
prodávají se dosavad u domovníka v Museu, pokud zásoba stačí, po 1.zl, konv. mince 
čili po 1 zl. 5 kr. čísla rakouského, 
PRITY) h rý 
Tiskem Bedřichu Rohlíčka v arcibiskupském semináři v Praze, 1858. 
V- n ha 
