51 
kůže temnější, šeré, místy zsinalé barvy, horká, suchá a ztuha napnulá; růžovka ly- 
fová:, flíčky to velkosti čočkové, červené, pod prstem pomíjející, nahromaděné zvláště 
v důlku srdečním a okolo bradavek prsních, na oslalním těle porůznu jsoucí, a někdy 
osypkám (morbilli) se podobající. Oblíčej modročervený, nadulý, se smutným neb 
hloupým výrazem; oko ulkvělé a vypoulené, rohovka v oku lesklá, spojivka oční na- 
červenalá; pysky, dásně a chřípí často suchým, načernalým, sazovilým povlakem po- 
krylé: jazyk třesavý, ze začálku na ostří a okraji světle červený, na kořenu a upro- 
střed s bílým povlakem později vyschlý, rozpukaný a sazovité barvy. Dýchání urych- 
lené, břicho nadmuté, citlivé v okolí sleziny a střeva slepého; slezina uaduřelá. Po- 
loha a pohyby churavého jsou dle rozličného zachvácení a utrpení soustavy nervové 
velmi rozličné. 
V druhé době. Tělo zchudlé a hubené, kůže svrašlěná a ochablá, bledá a vlhká, 
pokryla pelečemi a jahlinami (puchýřky naplněné hnisovilou lekutinou) „ proležení, 
otoky vodnaté, zvředování pletiva buňkového. 
V době pozdravení nejvíce a obyčejně všeobecné slupování kůže a později lezení vlasů. 
Působení krve tyfové v soustavu nervovou. 
a. V soustavu cévonervovou:  Zrychlené žilobití; následkem mocnějšího napnutí 
neb ochabení slčn cévových jest puls malý a tvrdý, aneb velký, měkký a zdvojený 
(diorotus); v srdci jest první tón puchavý (blasend) ; z té příčiny též, totiž pro ocha= 
bení stěn cévových, jsou krvotoky v tyfu časté, jako z nosu, z dělohy, ze střev ano 
i z plic. 
b. V soustavu mozko=míchovou: Znamení lak nazvaná něrvová neb mozková 
původ svůj berou buď z rozdráždění nervů, neb z tlaku a jich ochrnutí, a jsou v.oboru 
čitelnosti jako i hýbiní, a ludíž ve velmi rozmanitých spůsobech. Ze začátku choroby 
pozorujeme. porušení „obecného smyslu, velikou tělesnou a duševní ochablost ;' bolesti 
těkavé jako hostečné; a zvláště bolesti hlavy, stálé a utkvělé středového původu; odtud 
české jmeno hlavničky, a utrpení kalarrhalní, K lěmlo znamením se přidružují dříve 
neb později: pobolívání hlavy, mamy smyslu (smysloludy), velmi. mdlý sluch (Schwer- 
hůrigkeit), ospalost ustavičná neb bezsennost (Schlaflosigkeit), blouznění, křeče a ochr- 
nutí. Ochrnulí měchýře močového začasté se příhází, pročež se musí okolí měchýře 
močového poklepem bedlivě a zhusta ohledávali a zástavě močové. cévkovaním. (Kathe= 
terismus) přítrž dělali. © Ochrnulí dolejších končetin málokdy se pozorovalo. 
„ Znamení umístění (lokalisace) látky Lyfové. 
SA a. V dulině břišní v břišním, v tenkostřevním a Uuslostřevním tyfu: bolesti 
v okolí slepého střeva a sleziny, z napnulí pouzdra slezinného pocházející, nadmutí 
břicha, škrkání ve střevech (borborygmi), ze začátku zácpa, později průjem, krvotoky 
střevní, slezina z počálku naduřelá, napotom objemu ubývajícího. © Tolo naduření 
sleziny, kleré se, dá poklepem zevrubně ohledali, jest nejdůležitější znamení v tyfu. 
4. V plících a ve chřtanu v tyfu lak nazvaném plícním a chřtanovém : těžký dech, 
někdy i usmreující otok jazýčku (oedema epiglottidis) a následkem tylovilého vředování 
soucholiny chřlanu. 
940 Znamení, chorob, vyfus. provázejících přináleží kalarrhu, průdušniček, žaludku a 
střev, odtud pojmenování tyfu u starších lékařů: febris catarrhalis, gastrica; mucosa 
cum nota nervosa; napotom též zánětu plic, žil, zvláště žíly stehenní (vena cruralis) 
a, blan mozkových. 
a 
