60 
jen k jednotné kosti neb jenom k nějaké části kostí, a jeví se dle příčiny rozličnými 
místními neb všeobecnými příznaky, a také rozličné se léčili musí. 
k) Z patvarů nejčastěji nacházíme raky rozličného druhu a tuberkule. 
«) Nejčastěji přichází rak morkový, řidčeji vláknitý, nejřidčeji rosolovitý a ložnatý 
(Areolar-Krebs). Poslední se nejčastěji nalezl na kostech lbi a hořejší čelisti. 
B) Tuberkule v kostech vyvinují se nejvíce u mládeže, a jsou nejvíce v kloub- 
ních končinách kostí hnátových (Růhrenknochen), jakož i v houbovité látce malých kostí, 
na př. v obratlích, v drobných kostech pěstních a nártních; a lím jistěji je pozna- 
váme, když nacházíme léž tuberkule v plících anebo příznaky dyskrasie luberkulovilé 
kalokrevnosti.  Nejjistější poznání se stává, když kost tuberkulovitě zvředovatí a na 
venek se provalí. ' 
Léčení musí směřovati k vyhubení neb umírnění této kalokrevnosti ; odstranění, 
totiž uříznutí onemocnělé kosti, málo kdy prospívá. 
Účinek koupelí a lázní. 
U starých Řeků a Římanů bylo každodenní koupání nevyhnutnou potřebou ; i ve 
Francii, která s naší zemí stejné podnebí má, velmi pilně se lid koupá: tím více je 
se diviti, že u nás jmenovitě ženské pohlaví ve všech léměř vrstvách společnosti sotva 
na to myslí, častěji a řádně se vykoupati, leda v letě, když se cesta do lázní podniká 
více k vůli modě a z okázalosti, nežli ve zdar zdraví tělesného. A předce jest časté 
a pravidelné koupaní nejen v ohledu na čistotu těla nžitečné ale i nevyhnutelně po- 
třebné, aby vyměšování vyloučenín kožních pořádně před se šlo a lím se svěžest mla- 
distvá povrchu kožního zachránila, a aby se nad to veškeré nerystvo upokojilo, které 
za našich dnů tisícerem starostí a náruživostí pobouřeno bývá. Kdo se pilně pozoruje, 
jistě shledá, že jej po každé lázni zvláštní cit svěžesti a pružnosti duchovní prochvívá, 
a že se tělo sprošťaje v 'lázni nepříjemných dojmů, které byly mrzutost a všeliká 
nevole, ueukojená cližadost a sto jiných malicherností lidských spůsobily. 
Působení koupelí a lázní v naše tělo děje se dílem stupněm teploty (tempera- 
turou), dílem stejným souměrným tlakem, jejž na naše tělo vyvodí hustší medium, do 
něhož pohrouženo jest. — 
Teplá lázeň, teplice. Převyšuje-li teplota krve lidské o něco teplotu lázně, tělu 
našemu koupajícímu se na váze přibývá. Berthold vyskoumal, že tělu v lázni 19—22*“ R 
(23—27* ©) po čtvrt hodině o 3 kventíky, po hodině o více než dva loty na váze 
přibylo. Tento příbytek na váze nepochází jenom od vstřebané vody, ale spíše z toho, 
že neviditelné vypařování kůže ve vodě jakožto v hustším medium se uskrovňuje. 
Když teplotu vody zvýšíme, tělo se oblehčuje zvětšeným vypařovaním tak jako v po- 
větří, jen že ne v slejné míře. Chossat dokázal, že puls (žilobití), když se něco déle 
v lázni 22—249 R (27—30" C) pozdržíme, ze šedesáti tluků na třicet osm sejde, 
což jest zřejmým důkazem ukládajícího působení teplé lázně v naše tělo. Toho máme 
používati co ochrany před chorobami, ano též za okřání po dlouhých chůzích pěšky 
i po dlouhých jízdách, jak na železnici, tak i v obyčejných povozech. Nejpatrnější 
jsou účinkové teplé lázně v mesčíslné rozšířeniny nervů na povrchu lidské kůže, jichž 
rozdrážděnost ukládají, zvláště v ozdravní době po těžkých chorobách a v čas těho- 
tenství, 
