89 
prvního téhodne nebezpečnosť choroby už se tratí, a přeslála-li šestinedělka první 2—: 
týdny v úplném zdraví, pak není se více této choroby báli. Vypukla-li by choroba 
zdánlivě později, jistě se k rozličným úkazům chorobním dostatečně nepřihlídlo. 
Běh. omlazničky jest v jednotných případách tak rychlý, jaký se v málu epide- 
mických chorob jeví, neboť někdy šeslinedělky v osmi hodinách po porodu umírají. 
Větší díl usmreujících pádů se přihází mezi 5—12 dnem po porodu; po třetím témdní 
už bývají řidší, polom se ale vlékává choroba začaslé iak, že smrt následuje po mě- 
sících, ba někdy i za příčinou jednotných poneduhů po kolika rocích, Po. šťastném 
ukončení této choroby stav nemocné se jen povlovnů lepší. 
a) Povšechné příznaky horečky omladnic. 
Počátek choroby jeví se nejvíce mrazením, obyčejně prudkou a náhlou zimozmrou 
a značně zrychleným čilobitím, někdy však i povlovným přibýváním teploty a rychlosti 
zžilobití. Když žádné místní škodlivosti neúčinkovaly, znístní utrpení teprv po horečném 
rozjitření se ukazuje, a jen když choroba velmi prudce se jeví, místní a všeobecné 
úkazy současně vystupují. Brzo po vypuknutí horečky neb i s ní, k níž se přidružuje 
trapná žízeň a zdvojené žilobilí, které však zase v brzku oblevuje a slábne, objevují 
se lyfovité úkazy nejrozličnějšího druhu % pominulí smyslu v rozličném stupni. Se zje- 
vením lěchlo úkazů stává se znamenilá změna v zevnějšku nemocné ; obličej se přepa- 
dává a béře na se ráz zvláštní, tulo chorobu vyznačující, nemocná jest velmi nepokojná 
a na mysli sklíčená, síly spěšně ubývá a naslává veliké mdlení a slabost údů. Suchá, 
horká kůže žloutne a ukazují se na ní tmavohnědé nebo šarlatočervené skvrny a pu- 
chýřkové potničky. Co příznaky mméstních utrpení, zvláště zánětu pobřišnice, pohrudnice 
a vnitřní plochy dělohy jeví se: Bolest v naduřeném životě, zácpa neb průjem, vracení, 
víc neb méně silné obtíže při dýchání, bolestný otok dolejších končetin (phlegmasia alba 
dolens), Anisotalovitý výtok z pošvy, otok a vředy na vněšných údech rodících. © Vymě- 
sování mléka a čistění (lochia) bývají buďto nezměněné, aneb se umalují, nebo i docela 
utuchnou. Smrt nastává obyčejně rozmíšenosti krevní s úkazy tyfovitými, aneb rych- 
- lým a náhlým vodním nápuchem plic (Lungenódem), aneb následkem zánětu pobřišnice, 
- pohrudnice a osrdce, aneb vodnatelností za příčinou vysílení krve hojnými vycezeninami 
| (exsudaty). 
: b) Zánět pobřišnice omladme málo kdy se jeví bez bolesti, klerou tlakem na do- 
| lejší část života spůsobujeme, ačkoli v jednotných případcích docela schází, jako při 
všeobecné hnilobě, u volné rozmíšenosti krevní a v povšechné nelečnosti nemocných. 
Exsudací (vycezení) se záhy děje a jest velmi rozličné povahy, brzo tekutá a přehojná, 
| zase plastická (tvorná) a skrovná. © Větrnost (meteorismus) dřicha někdy chybívá, však 
někdy břicho jest nadmulé jako buben, lak že dýchání za příčinou tlaku bránice jest 
velmi oblížené. © Vracením se všecky látky ve střevách obsažené vyhazují, žlučovité 
ze dvanáctníku a lejnovité z tlustého střeva. Jelikož jest blána svalní roury střevní 
Seslabena, přechází obsah střev snadně z dolejších částí do hořejších až i do žaludku, 
- Zácpa jest též následek oslabení střev, a průjem beře původ z katarrhu střevního. Nej- 
důležitější a nejčastější neduhové, povstávající zé zánětu pobřišnice, jsou: ohražené 
a zavřené spousty oxsudatní, zvláště v pánviční části pobřišnice, jako i kromě vaku po- 
břišného mezi listy svazů širokých děložních, na zpodině pánviční a v aponeurotických 
„pokryvkách svalů pánvičních: srosténé ústrojů v životě a pánvici se nacházejících s roz- 
> ličnými změnami tvaru a polohy; řidší jsou usazeniny hnisové v rozličných úslrojích, 
i 
