92 
hlouběji po pravdě badá. Velmi často jest to památka pravdy, která ústným podaním, 
pověrou, nepravým domníváním znešvařena a zpotvořena jsouc takovým článkům víry 
u lidu za základ slouží. V naší případnosti se na to obmezuje, že všeobecně vášně 
matčiny nepříznivě ve vyvinutí plodu působí. Známý hrabě Bocarmé byl na plavbě 
z Ameriky do Europy po tříměsíčné bouři narozen, kdežlo matka jeho v ustavičné 
bázni před smrtí vězela. Od narození zakrsal tělesně a duševně. 
Mnohé zrůdnosti, které si lid ze zhlídnutí vykládá, známe my lékařové co po- 
zůslalé na jistém stupni plodistvého vyvinulí, jako jsou pysk zaječí, vlčí huba, rozsedlá 
páleř (spina bifida), vyhřezlost pupku vrozená a t. d. Jiné nepravidelnosti jsou zase 
výsledkem přeslálé choroby v plodu, neb následkem mechanické překážky, jako chybění 
údů. Mnohé zrůdnosti jsou dědičné ve všech pokoleních, aniž může se příčina vypátratí. 
Při valném počtu těhotenství a při tak rozmanitých příležitostech v běhu devíti 
měsíců se polekatí, zvláště při zvýšené nervosní vnímavosti těhotných, bylo by opravdu 
divem, připustíme-li možnost zhlédnutí, že značná většina lidí mení poseta samými 
znameními (Muttermal), jmenovitě ohnivými, myším neb pavoukům podobnými, chlupa- 
tými a kosmatými plámami, zvířecími hlavami a nohami, volaty, hrby, kulhavými no- 
hami a t. d. Kdyby se mohla s jakousi jen jistotou podobnost z předmětu uleknutí, 
duševní vášně všeobecně na plod přenésti, bylo by se přišlo snadno na myšlénku, po- 
tomstvo pomocí zhlednutí ušlechliti anek jakýmsi určitým spůsobem na ně účinkovati. 
Budsi od matek velmi strachováne zhlédnutí v obyčejném životě velmi přehnané, 
prolo předce působnost vlivů matky se týkajících ve zdraví a život dítěte zůstává 
v úplné síle. Bylo by přátí, aby tato pravda všeobecně tak se uznávala, jako ona po- 
věra o zhlédnutí jest rozšířena. Soudní lékařství povinnosti lidské společnosti k těhot- 
ným a těhotných k samým sobě a k plodu jakožto budoucímu člověčenstvu poznalo a 
dostatečné zakony opatřilo. 
Podobného poměru závislosti stává mezi kojencem a ženou kojící, Ó kéž by každá 
matka kojiti mohla a také chtěla. 
Jak velmi dítě, dokud potravu z matčina ústrojí přijímá, od něho závisí, doka- 
zuje okolnost, že léky matce podávané do mléka přechazejíce v kojence působí. Thorn- 
hill pozoroval pád, že když kojící ženě 20 kapek tinktury opiové dal, dílě, které bylo 
bezprostředně na to od matky prs bralo, v 43hodinné spaní upadlo. Dále též vidíme, 
že choroby malčiny, třeba nebyly nákažlivé, předce kojence do nemoci přivádějí, Tak 
se pozoruje vchorobách kojících, spojených s horečkou, začasle průjem, vracení a křeče 
u dětí. Jak dostatečně známo, přiváději vášně matčiny pomocí vyssátého mléka ko- 
jence do nemocí ba i jej usmreují. 
Pročež záhodno jest, by žena dokud kojí, jako za čas těhotenství, zvláštní šetrnost k sobě 
zachovávala a u druhých nalézala, jmenovitě co se dotýče množství a spůsobu potravy, tě- © 
lesné činnosti (od přivyklé nesmí se ani ustati aniž ji až do unavení přepínati), du- 
ševního namáhání, náruživého rozjitření, sužujících vášní. Náleží to zhola k nemožnoslem, 
uvarovali se každého soužení a leknutí. Předce však můžeme jakousi míru v pohnu- 
tích mysli zachovávati, mravní mocí je krotíce, opanovávajíce a ukonejšujíce. K mravní 
moci se přidružuje zájem, jemuž k vůli musime všecko podnikati; jest to soběcky zájem 
zachování sebe sama, hrdosti a ješitnosti, a ješlě šlechetnější zachování zdraví a příro- 
zeného vyvinuti bylnosti od nás závislé a nám náležející. 
Ovšem se nemůže takové znamenité, každou dobu potřebné sebeopanová:í ix- 
=- 
