59 
Olej škočcový (Ricinusol) je obyčejně bezbarvý a přihustlý; potřebuje se v lékař- 
ství, Poněvadž se ze všech olejů nejsnadněji v lihu rozpouští, míchají ho k olejůím dražším. 
Olej dřevěný (Bauměl) je ze všech olejů mazavých nejdůležitější; za studena 
tačený slove olejem panenským (Jungfernol) a je barvy přizelenalé; ce se za tepla 
Z oliv dobře zralých dobude, má barvu pěkně žlutou, a nechají-lí se olivy na stromech 
přezrát, dají olej bezbarvý ; olej bezbarvý se může ale i ze žlutého udělat, když se 
nechá s vodou v láhvi delší čas na slunci stát, — jen že ztratí chuť a nepříjemně Za= 
páchá. Již v mírném studenu, kde voda ještě nemrzne, vylučuje se z oleje dřevěného 
lojovina v bílých zrnkách ; větší zimou promění se olej ve hmotu hustou, zrnitou, 
ze kleré lze v sludeném papíře čistou lojovinu vytlačit, 
Za mírné teploty oslává ale olej dřevěný ze všech olejů nejdéle mazizvým, pro- 
čež se potřebuje všeobecně na mazání strojů, zvlášť ale na mazaní čepů na kolečkách 
hodinových. — Čistý olej dřevěný se héře na jídla, a kde se ho mnoho dobývá, tam 
se jím i svítí. Mnoho oleje dřevěného se spotřebuje na dělaní mýdla, které se v zá- 
padní Evropě mýdlem Wasilským (Marseiller Seife) nazývá, poněvadž se ho z Masilie 
nesmírné množství vyváží; u nás se nazývá toto mýdlo mýdlem  Benátským (veneliani- 
sche Seife), poněvadž jsme ho ze Vlach poznali. — I vlna se napoušlí před předením 
olejem dřevěným, a při barvení ma červeno se léž mnoho sežluklého oleje dře- 
věného spotřebuje, 
Pro svou vysokou cenu se někdy olej dřevěný s makovým neb řepkovým míchá; 
každou takovou přísadu lze poznat spůsobem následujícím © Na slo částek oleje pode- 
zřelého vezmou se tři částky kyseliny dusíkové, oboje se smíchá a slřepá a nechá 
pak stát: byl-li olej dřevěný čislý, zhuslne za 70 minut lak, že se ani nehne, když se 
- nádoba obráli; je-li však jen stý díl jiného oleje v něm, tu ztuhne lepry za 110 minut, 
- a je-li v něm 5 procenlů přísady, zluhne až za 160 minut. Dle toho lze soudili, jak 
- mnoho přísady se asi v oleji nachází. 
4 Olej řepkový je temně žlulý a přihustlý ; potřebuje se obyčejně k svícení, ale 
v.svém přirozeném stavu se k tomu dobře nehodí, poněvadž je v něm jakási látka 
sliznatá, která knot rychle uhlím houbovitým pokryvá. Angličan Gower roku 1790 po- 
znal, že se dá lálka tato silnou kyselinou sirkovou z oleje vyloučit, a'od té doby se 
olej řepkový lakto čistí. V sudu kolmo stojícím se smíchá olej asi se stým dílem se- 
- hnané kyseliny sirkové, a oboje se as hodinu bez přestání promichuje ; olej nejprv ze- 
zěléná, pak ale, když látka sliznatá v něm obsažená působením kyseliny sirkové zuhlo- 
vatí — skoro zčerná. Uhlí ze slizi je po celém. oleji rozptýleno, ale mícháním se 
sráží v chomáče a olej se čislí, Tu se přileje k oleji čtvrtý díl vlažné (na 40 stupňů) 
vody, a opět se as '/, hodiny míchá, Pak se spouští olej otvorem dole nade dnem 
sudu učiněným do sudu jiného, níže ležícího, v tomlo sudu zpodním ostane olej as tři 
dni a musí se od vody ouplně odloučit, při tom nesmí teplota okolní pod 18 stupňů 
nout, aby zůstal stále tekutý a tím lépe od vody pouštěl, Sud zpodní má dva 
tvory, jeden hned nade dnem a jeden o něco výše; po třech dnech se olevře nej- 
dřív otvor zpodní, a tím vyleče všecka voda, ktera se co tekutina těžší dole pod ole- 
„jem usadila ; když voda odteče, zpodní otvor se zavře, a leď je v sudě jen olej, který 
není ale všude stejně čistý; ve zpodních jeho vrstvách je usazeno uhlí ze slizi, a proto 
(se nenechá olej vylékat otvorem zpodním, (kterým tekla voda), nýbrž vyšším. —Taklo 
vytéká jen olej čistý, a zpodní vrstvy jeho s uhlím sliznatým pomíchané oslanou na 
