76 
oba zaroveň dolů i nahoru. Jde-li totiž A parou z kotle dolů, vyrazí zpodní pára 
kohoutkem 77 nad B, a lam se as pětkrát roztáhne, čímž se stane pětkrát slabší; takto 
ji může pára z kotle (nad A vstupující) snadno přemoci. Pod pístem B je ale prázdno, 
poněvadž se od lamtud pára potřebovaná kohoutkem Z do kondensatoru stahuje; tím 
může tedy i ta sesláblá pára píst B dolů hnáti. Totéž se děje při pohybu opáčném. 
Stroje tyto slovou parostroje veletlačné s kondensatorem (Hochdruckmaschinen 
mit Kondensation). V dolech Kornwallských konaly pro uspoření paliva velmi dobré 
služby, ale na železnicích se nedají potřebovat. 
V dobách novějších se pokoušeli mnozí o takové stroje, které by (místo sestupojícího;a 
vystupujícího pobybování pístu) bezprostředně kruhový pohyb působily (rotirende Maschinen). 
Stroje takové jsou velmi jednoduché a potřebují velmi málo místa, ale — působení jejich 
není prospěšné. První myšlénka o takových strojích patří také Wattovi; ano on jeden 
takový stroj i skutečně zhotovil; poněvadž ale viděl, že nemá působení takového: stroje 
proti ostatním žádného prospěchu, nedbal o měj více. Nyní se sice zhotovují (ale 
v malém počtu) v Anglicku stroje s pohybem kruhovým, ale působení jejich pořád 
ještě za oučinkem ostatních parostrojů pokulhává. 
O červci a jeho upotřebení. 
Od Frant. Tonnera. 
Červec (košenilla), jak se v obchodu vyskytuje, není nic jíného, než rozlič- 
ným spůsobem sušené samičky jistého druhu hmyzův z řádu polokřídlých (Hemiptera 
L.).  Nejhlavnější známky toho řádu jsou: 
«) Ssací rourka, táhlá, článkovilá, buď válcovitá neb kuželovitá, která se 
k prsoum dá ohnouti neb do těla vtábnouli; 
b) nedokonalá proměna ve vyvinování se hmyzu z vejce; jenom při někte- 
rých druzích se u samečků nachází dokonalá proměna. Řád tento rozstupuje se na 
dvě čeledi: 
1. Různokřídlí (Heteroptera), u kterých vychází ssací rourka z čela, a křídla 
u počátku jsou neprůhledná a silnější, na okrají ale průhledná a slabší. 
2. Rovno- neb slejnokřídli (Homoptera), u nichž ssací rourka vychází ze 
zpodního dílu hlavy a křídla jsou všude stejně průhledná. K této druhé čeledi náleží 
červec amerikánský. Jak by se ale každý nezkušený podivil, maje před sebou Zzaroveň 
červce samečka a samičku, když by uslyšel, že zvířátka la jenom pohlavím se různí! 
Samička, více méně okrouhlá, má dlouhou, tenkou ssuci rourku, žádných ale 
křídel ani zřetelných článkův na těle, kdežto sameček jest menší a outlejší, bez ssací 
rourky, má dvě outlá křidélka a na zadním konci těla dva chloupky, mnohem delší 
než celé tělo. Barva samiček jest krásně fialová, jenom oči jsou hnědé a nohy při- 
žloutlé; barva samečkův jest tatáž, jenom křidélka a zadní dva chloupky jsou bílé. 
Tykadla se nacházejí při obojím pohlaví; u samičky jsou dáleko od sebe, krátká, tlustá, 
osmičlánkovitá; u samečka stojí blíže vedle sebe a jsou delší, desítičlánkovitá, krát- 
kými chloupky pokrytá. Samička jest 4““ dlouhá, sameček 'V,;“/, s roztaženýma 
křídloma 1*/,““ široký. 
Vejce jsou zažloutlá, larvy z nich vylézají za 8 dní. Tyto larvy se ihned velmi 
