86 
Dělání karmínu požaduje velké pozornosti i v užívání nádob a látek i při práci 
samé. Tak musí se k tomu vzíti voda přeháněna aneb čistá dešťová; studničná se do- 
cela nehodí, poněvadž rozličné látky rozpuštěné chová, které by karmin zkazily ; k va- 
ření užívá se nejlépe nádob cínových neb měděných dobře pocínovaných, k přecho- 
vání tekutiny mohou býti nádoby porcelánové neb skleněné, k cezení se užívá čistých 
šátkův, ktéré ale nebyly čištěny mýdlem. Spůsoby dělání karmínu jsou velmí rozličné, 
ano skoro každá dílna má svůj zvláštní. Udáme zde v krátkosti jen nejhlavnější. Podlé 
nejstaršího spůsobu se béře k srážení pouze ledek. Do vařící vody dešťové přidává 
se jislá čásť rozemletého červce a po krátkém (asi Gminutovém) vaření něco ledku, 
který musí býti prost železa, a když vše králký čas se povaří, procedí se tekutina a 
nechá se pak tři dni stáli, karmín se usazuje na dně a potom v stínu se suší. Z 576 
dílův vody, 16 dílův červce a 14 dílu ledku dostaneme 1*/„ neb 2 díly karmínu. — 
Čínský karmín se dělá pomoci soli cínnaté. Rozemletý červec se vaří v dešťové vodě, 
k tomu se přidává čistého ledku ; po krátkém vaření se tekutina od nerozpuštěného od- 
lévá, znova se vaří a přidává se k ní po kapkách roztoku cínnaté soli, při čemž se 
karmín hned usazuje. Na vědro vody se béře 40 lotův červce, *, lotu ledku a cín- 
nalé soli. Sůl cínnatá se vyrábí rozpuštěním 8 lotův cínu v 1 libře kyseliny du- 
sičné a 28 lotech soli kuchyňské. 
Alyon a Langlois udali následující návod k vyrábění čistého karmínu: vaří se 
500 dílů červce se 7"/, d. uhlíčitanu sodnatého a 15—20'000 d. vody asi 20 minut, 
k tomu se přidá 24 d. ledku a 4 d. vinné stříže, a to se nechá nějaký čas státi, Za 
čtvrt hodiny procedí se kalna tekutina, což se několikráte opakuje, až jest tak ouplně 
čista, pak se k ní přidají bílky dvou vajec, vše se dobře promíchá a nechá se státi. 
Karmín se počne brzy sám usazovali, což se teplem urychliti dá. Libra červce dá 
5—6 kvinllíkův lepšího a 2—3 kv. špatnějšího karmínu, — Nejlepší karmín pro malíře 
dělá se takto: svaří se libra červce s 1 lotem drasla a potřebnou vodou, k tomu se 
přidají 2 loty ledku a to se nechá asi čtvrt hodiny stáli; pak se odleje čistá tekutina, 
k ní se přidá roztok viziny (asi 3%, kvintle) a dá se vařili, Jak tekutina do varu 
přichází, usazuje se karmín, který však nemá nikdy lesku karmínu na jiný spůsob dě- 
laného, Přidá-li se mnoho vyziny, zhnědne karmín při sušení, — 
Karmín v obchodu bývá obyčejně smíšeninou karmínu a laku karmínového, který 
při dělání karmínu vedle něho povslává; též se přímíchává něco škrobu, rumělky neb 
běli olověné; látky tyto možno snadno poznali, Škrob poznáváme, když karmín ve vodě 
vaříme a procezená tekutina s tinkturou jedovou zmodrá; zčerná-li karmín, když ho © 
dusičnanem stříbrnatým a čpavkem polejeme, jest mu rumělka přimíšena ; běl olověnou © 
nacházíme v popeli karmínu změněnou v kysličník olovnatý a v olovo, — 
Čistiti karmín můžeme rozpušlěním v čpavku; rožpoušlí-li se vše, jest karmín © 
čist; ne-li, tedy se odlévá červený roztok od zbytkův nerozpuštěných a v něm se karmín 
oclem a líhem sráží a pak suší, 
Mimo malířství užívá se karmínu též k dělání červeného inkoustu, který všechny 
ostatní co do krásy a trvanlivosti převyšuje. Dělání jeho jest docela jednoduché; roz- 
pustí se totiž 6 gránův karmínu a 10 gr. klí arabského v 6 lolech čpavku, 
V jiné tvárnosti vyskytuje se červec v obchodu co karmínový lak, kterého se : 
v malířství užívá a k jehož vyrábění se může bráti i horší druh červce. Lak karmínový 
jest spojení barviva s kysličníkem hlinitým a se zvířecí lálkou, která však jenom vedlejší 
