87 
pouze přimíšená částka laku jest, Na množství kysličníku hlinitého v tomto spojení 
mnoho záleží, neboť čím více ho jest lím svěllejší, čím méně tím tmavější jest barva. 
Karmínový lak se dělá na dvojí spůsob: buď se přidá do rozloku červce čerstvý ky- 
sličník hlinitý, načež se sraženina vymytá suší; aneb se vaří 4 díl ledku s 1 dílem 
červce, k čemuž se přidají 2 d.ledku, a pak se lak sráží draslém aneb sodou. Poněvadž 
se lak začal nejdříve dělali ve Florencii, pak v Paříži a ve Vídni, rozeznávají se ještě 
teď v obchodu Florentinský, Pařížský a Vídeňský, 
Nejvíce se však upotřebuje červce k barvení vlněných, hedbávných, bavlněnych 
i Iněných látek, kdež dává červené barvy rozličného stupně, které sluneční světlo a 
mylí v čisté vodě velmi dobře snášeji. Při barvení vlněných látek užívá se červce 
hlavně k dvěma barvám, totiž karmazínové a brunalné čili šarlatové. 
Nejhlavnější látka, která karmazínovou barvu na vlněné látky upevňuje, jest ky- 
sličník hlinitý, kterého se v barvířství ve spojení s kyselinou sirkovou a síranem drasel- 
natým co ledku užívá; obyčejně se jeho oučinek podporuje přidáním malé částky soli 
cínnaté. Barvení látek vlněných děje se takto: k moření se béře na 1 libru vlny 7 lo- 
lův ledku a 3 loly čisté vinné slříže, po vyvaření asi dvouhodinném a po dokonalém 
vyprání ve vodě plynoucí barví se lálky v roztoku 2 lolův červce a velmi málo soli 
cínnalé; neb se béře na 100 liber vlny 20 lib. ledku a 10 liber vinné stříže k moře- 
ní a 3—6 lib. červce a málo cínnaté soli k barvení. © Dle množství cinnalé soli řídí 
se stupeň barvy: čím vice se jí přidá, lím světlejší barva povstane. Béře-li se při bar- 
vení tomto jen polovice barviva z červce, druhá pak z mořeny, povstává barva karma- 
zínová levantinskou zvaná, klerá vzláště u Turků velmi oblíbena jest, Při lomlu bar= 
vení lakto se poslupuje : vezme se na 60 lib, vlny 2 lib. drasla a 1', lib. pšeničných 
olrub; když se vše v cínovém kotli asi 20 minut povaří, dodá se 8 lib. ledku, 6 
lib. vinné stříže, a pak než smíšenina posledním tímto dodatkem vařili se přestavší 
opět do varu přichází, 1'/, lib. mořeny, která se 4 loty červce v mále vody byla roz- 
mokla, V télo smíšenině vaří se pak vlna 2 hodiny, až přijímá růžovou barvu.. Po 
těchto přípravách vyvařuje se konečně oba asi L'/, hodiny v roztoku 2 lib. vinné stříže 
3 lib. červce, k čemuž se právě při vaření dodávají 3 lib. soli cínnaté a 6 lib. dobré 
mořeny. Tím látky nabývají karmazínu levanlinského, 
Před r. 1630 znal se jedině tento spůsob barvení červcem. Řečeného roku 
však nalezl jistý barvíř Kulfler v Lugduně nizozemském, že červcem, cínnatou solí a 
vinnou stříži přijímá vlna barvy šarlatové. Jiní připisují tento vynález hollandskému 
lučebníku Korneliu Drebbelovi v Alkmaru, od kterého se prý jeho zeť barvíř Kuffler 
barvení tomu. přiučil, dle něhož i barvu tu „„Kufflerovou““ zváno. Od Kufflera seznal 
tu barvu jistý malíř Gluck a sdělil to tajemství Francouzovi Gobelinu, ktery se svým 
bralrem při potoce Bierre u Paříže barvírnu založil, z níž látky šarlatové vycházely, 
Mezi lidem francouzským velké podivení povstalo a dle obyčeje toho času ihned mínění, 
že Gobelin má tajné spolky se zlým duchem, a že jenom přenáhlému jednání zlého 
ducha a pak svému jinak bohabojnému životu vysvobození své z jeho drápův děkovati 
mi. Po něm ve Francouzích barva ta sloula „„Gobelinovým šarlatem.““ V Anglicku 
první dílna povstala r. 1643 v Bowu u Londýna odkud i jméno „barva Bowská,'í 
S počátku se užívalo k barvě té dusičnanu cínnatého, ačkoliv se sůl ta k' tomu 
účelu méně hodí, později však užíváno kuchyňské soli neb salmiaku s kyselinou du- 
sičnou k rozpouštění cínu, tohoto roztoku se ale jen malá část potřebovala; poněvadž 
