88 
se myslilo, že by větším množstvím cínu barva šarlatová přešla v karmazínovou. Mí- 
nění toto se však ukázalo křivým, poněvadž užívané soli cínové v jakémkoli množství 
dělají barvu karmazínovou, jestliže zároveň jiné soli nepůsobí. — Obyčejný spůsob bar- 
vení jest následující : na 100 liber vlněné látky se vezme asi 1800 liber vody, a když 
je do vlažna zahřáta, přidá se k ní 6 liber čisté vinné stříže a při 60—709 C. libra 
třeného a prosetého červce, vše se dobře promíchá a k tomu 5 liber čistého, rozpu- 
stěného cínu dodá. (K tomu cíli rozpustíme 1%, libry cínu v 8 librách kyseliny du- 
sičné, a 2 librách kyseliny solné a rozředíme 8 librami vody). 
Když se smíšenina počne vařili, ponoří se do ní látka, však pozorně, aby se 
všude slejně zmáčela, což se oláčením na motovidle stane, pak se asi dvě hodiny tiše 
vaří, po vystydnutí pak v plynoucí vodě vyprati se musí. Po lakovémto moření přistu- 
puje se teprv k barvení tímto spůsobemž Do kotle vařící vody nasypeme 54, libry 
rozetřeného červce, pak promíchavše to přidáme 14 liber cínu rozpuštěného spůsobem 
řečeným. V télo koupeli se látka asi hodinu vaří, načež vystydnuvší opět v plynoucí 
vodě se vypere. 
Mimo to se při barvení i k jiným věcem zřelel míli musí. Co se týká po- 
třebné vody, nehodí se k tomu studničná, poněvadž obyčejně chová rozpuštěné vápno 
čímž by barva do hněda zabíhala. Kotlů, v kterých se barví, nejlépe užívati cínových 
neb měděných dobře pocínovaných, pouze měděných se také může polřebovati, je-li na 
dně kus cínu připájeno, avšak se musí pozor dáti, aby se látka nikde stran kotle ne= 
dotkla, poněvadž by tím dostala skvrn, to se ale snadno dá zamezili košem z proutí 
vrbového pleteným velkosti kotle samého, do něhož se před barvením vloží. 
Velmi zajímavé jsou zkoušky Bancrofta, který dokázal, že barva šarlatová slo- 
žena jest z karmazínové a žluté ; neboť vinná stříž mění částečně červenou barvu červce 
do žluté, čímž šarlatová vystupuje, kdežto cínová sůl, oučinkujíc sama o sobě, dává 
jako ledek jenom barvu karmazínovou. A také skulečně se dá karmazínová barva do 
šarlatové převésli, vaříme-li látku roztoku vinné stříže neb vinné slříže a cínové soli3 
šarlatová pak přejde do karmazínové nemočením do roztoku ledku (2 d, na 100 d. 
látky) neb žíravin nebo mýdlové vody, kdež však nebývá barva trvanlivá. Na tyto zkoušky 
se opíráje navrhl Dr, Bancroft, aby se barvilo bez vinné slříže a aby se potřebná 
žlutá barva nahražovala nějakým barvivem žlutým, čímž by se ušetřilo té části drahého 
červce, která k utvoření žluté barvy slouží. Pokusy učiněnými úplně přesvědčil se 
o pravdě svého domnění a dosáhl též tak krásné a trvanlivé barvy, ačkoliv užil o čtvr- 
tinu červce méně. (Cínovou sůl takto připravil: rozpustil 28 lotův cínu ve 3 líb. ky- 
seliny solné a ve 2 lib. kyseliny sirkové; při barvení samém takto sobě počínal: do 
cínového, vodou naplněného kotle dal 8 lib. rozpuštěného cínu a ve vařící tekutině 
zmáčel 100 lib. vlněné látky obyčejným spůsobem asi čtvrt hodiny, načež se pořádně 
vyždímala, potom přidal do kotle 4 lib. rozetřeného červce a 2"/, lib. kůry kvercilro- 
nové a dal to nějaký čas vařili, pak znovu látku do tekutiny ponořil a vařil; až žá- 
doucí barvu přijala a jícha všecho barviva prosta byla, k čemuž asi 15—20 minut po= 
třebí bylo. Tímto spůsobem nabývá vlna barvy, která při denním světle obyčejné šar- 
latové ouplně jest podobna, při lampě však se zdá býti světlejší. Mimo to má spůsob tento 
mnohé výhody do sebe; tak se na př. barva mýdlem nezmění, jak barva obyčejná, 
která tím do karmazínové neb růžové přechází, dále ušetří se při barvení času, prace; 
paliva, vinné slříže, člvrté části červce a výloh dobýváním obyčejné cínové soli pomocí 
