93 
Měříči [rančouští změřili také skutečně jen 10 stupňů toho kruhu zemského, 
a to od nejsevernějšího Francouzska až na ostrov Formenteru, Z télo délky vypočí- 
tali délku celé čtvrtiny toho kruhu (lotiž od pólu až k rovníku), Délku této kruhové 
čtvrtiny rozdělili na 10 milionů stejných dílů, jeden takový díl vzali za míru základní 
a nazvali jej metr (mětre). 
Pro ulehčení v počtu se rozdělil ten melr na 10 decimetrů, 1 decimelr na 10 
cent:metrů a 4 centimetr 10 milimetrů. 
Při měření větších vzdáleností dělá 10 melrů jeden dekametr, 10 dekametrů jeden 
hektometr, 10 hektomelrů jeden ktometr a 10 kilometrů jeden myriametr. 
Srovnáme-li tyto míry s mírou Vídeňskou, najdeme následující poměr: 
Millimetr (*/;009 metru) obnáší asi *,9 Vídeňské čárky (Linie) *) 
Centimetr (00 metru) obnáší asi 4', Vídeňské čárky. 
Decimetr (*/;; metru) má 3 '; Vídeňského coule**). 
Metr obnáší 3 střevíce a 2 coule. 
Dekametr obnáší 5 sáhů a 2 střevíce. 
Hektometr obnáší 52 sáhů a4'/, střevíce, 
Kilometr obnáší 527 sahů a 1'/, střevíce. 
Myriametr obnáší 5272 sáhů a 2 střevíce — ledy víc než 1'/; naší míle. 
Při měření plochý slouží za základní míru číverec, jehož každá strana jeden 
dekameter dlouhá jest. Takový čtverec slove are a rozděluje neb znásobuje se právě 
jako metr. 
Dle naší míry obnáší jedna are asi 1000 čtverečních střevíců; Aektare (100 are) 
pole je tolik co pět měřic. 
Při vyměřování objemu je základní mírou kostka, jejíž každá hrana jeden decimetr 
obnáší. Taková kostka slove Zítr (litre), a rozděluje neb znásobuje se zase jako melr. 
Talo míra slouží pak k měření věcí suchých (k. p. obilí) jakož i tekutin, 
Dle naší míry obnáší Zitr asi 55 kostkových coulů neb skoro 3 žejdlíky ; Xektolitr 
(100 litrů) jest o něco málo vělší než český korec; kilolitr (1000 litrů) se nazývá 
jinak ster (stěre). 
r Ale nejen míry lze tímto spůsobem uspořádat, nýbrž i váhu. © K tomu oučelu 
se náplní kostka, jejiž každá strana jeden centimetr dlouhá jest, čistou vodou; která 
mosí mít právě 3 stupně R. tepla. Voda v lé kostce se zváží; a její váha je pak vá- 
hou základní a slove gram ; ten gram se pak dělí a znásobuje jako metr. 
Dle naší váhy obnáší 560 takových gramů jednu libru, tedy 35 gramů 2 loiv. 
: Kilogram (1000 gramů) slove laké metrickou librou ; dle naší váhy obnáší kilo- 
gram asi 57 lolů. 
Míry a vshy metrické se užívá (mimo určení vědecké) ve Francouzích, v Belgii, 
v Hollandě, Sardinsku, v Řecku v Lombardii a Benátsku; ovšem mají tyto míry a váhy 
v každé této zemi jiná (domácí) jmena, ale lo jen proto, aby jim lid dříve uvykl. Tak 
slove k: p. v Lombardo- Benálsku melr metro, dečimetr palno, cenlimetr díto a milli- 
metr alomo; heklare tornatura ; hektolitr soma, a kilogram libdra melrica. 
*) Vlastně 4555/0000 Vídeňské čárky. 
**) Český loket má asi 6 decimetrů, 
