95 
Poznaměnání o železnicích, 
Při stavění železnic dlužno hledět k lomu, aby se dráha ani tuze nezvyšo- 
vala, ani tuze nekřivila. 
Co se výšení neb spádu dráh dolýče, vynakládaly se ještě až do roku 1838 
veliké sumy na obejití každého návrší, kde se dráha ve 300 střevících své nakloněné 
délky o víc než o slřevíc zvýšila; poměr tento se vyjadřuje vzorkem 1:300. Kde se 
lenkráte dráha již v 70 slřevících délky o slřevíc zvýšila (tedy 1:70), tu se umístily 
již na nejvyšším místě stojící parostroje, které vlak pomocí provazů přes návrší táhly. 
Teď se jezdí lokomotivem přes větší návrší, a sice přes taková, kde se dráha již v 40 
střevících o střevíc zvyšuje (4:40); takové zvýšení se nachází k. p. na bavorské 
státní dráze nedaleko Hofu a trvá po celé */, míle; na dráze přes Semmering jsou 
mnohé dlouhé kusy, jejichž zvýšení obnáší 1:45. Ostatně se nachází ve Wůrtembersku 
mezi Geislingem a Ulmem téš zvýšení 1:45, které po */, míle trvá. Na jižní dráze 
hanoveranské jsou též jednotlivé kusy se zvýšením 1:64 a 1:75. 
Roku 1850 sešla se společnost inžinýrů německých v Berlíně, která umluvila, že 
má obnášet zvýšení u dráh německých 
v rověně na nejvejš < - « « « 1:200 
v pohoří BRA er OA SM LO 
A. NÁODÁOVNs0kk 133 0e90e Měhtkcalcy. dž; 40 
Větší zvýšení a parostroje stojící mají se upolřebit jen při drahách méně důle- 
žitých. Nyní se tahá vlak přes návrší párostrojem slojicím na pevnině pouze na drázě 
rýnské mezi Cáchy a hranicí belgickou při zvýšení 1:38, — a pak v Belgii mezi Lůl- 
tichem a Ansem se zvýšením 1:33',. 
Co se křivení dráhy dotýče, tu musí mít každá křivka (když se již nutně uči- 
niti musí) alespoň veliký poloměr. Při křivkách s malým poloměrem popisuje kolo 
zevnější (na siraně vypouklé) větší oblouk nežli kolo vnilřní na straně duté, čímž se 
může vůz lehko (zvlášť při jízdě rychlejší) z kolejí vyšinout. — Podotknulá společnost 
inžinýrů německých v Berlíně se umluvila, že má obnášet při drahách německých polo- 
měr každé křivky 
v rovině alespoň . . . . « 3600 střevíců, 
v pohoří alespoň . . . . « 2000 slřevíc 
av horách alespoň . . . . « 1200 slřevíců, 
Ve zvláštních pádech se mokou stavěl křivky 
v pohoří s poloměrem na - « «. « 41200 střevíců. 
a v horách s polom. ažna . . + -600 slřevíců. 
Hanoveranská dráha jižní má křivky s poloměrem na 1440 slřevíců, a slátní 
dráha bavorská (přes hory Smrčné) na 1000 střevíců. U rakouské dráhy přes Seme- 
ring jsou záhyby, jejichž poloměr v skutku jen 600 střevíců obnáší. 
Výlohy při stavbě železnic jsou dle nestejnosti půdy také velmi nestejné. Dráhy 
nejdražší jsou v Anglicku, poněvadž jdou z části lidnatými městy aneb krajinami, kde 
je půda drahá. Tak stojí k. p. německá míle na dráze 
z Londýna k Birminghamu „ . « 1632480 tolarů, 
z Londýna k Brightonu ©< « - —- 1854400 tolarů, 
a z Londýna k Blackwallu až. —« « 7694200 tolarů! 
