PRŮMYSLNÍK. 
Přiloha k Zivě. 
Číslo 7. 
Draslo a soda. oje ošloši 
Spálíme-li dříví, listí neb i jiné částky rostlinné, zůstane po nich popel. Ten 
popel obsahuje rozličné soli; když se vodou vylouží, povslane luh, € j. kapanina ostře 
a štiplavě chutnající; když se pak voda z luhu horkem odkouří, oslane z něho jen 
hmota hnědá, solovitá, z rozličných solí smíchaná. 
V každém popeli nejsou stejné soli obsaženy. Rostliny na břehu mořském ro- 
stoucí mají ve svém popeli nejvíce kysličníku sodnatého (Natron), a stníšenina solí 
z tohoto popele dobylá slove soda čili salajka. Rostliny dále od moře rostoucí mají 
Zase v popeli nejvíc kysličníku draselnalého (Kali), a co se z loholo popele dobude, 
slove draslo neb potas. Z popele našich rostlin lze „edy jen draslo a ne sodu 
dobývat. 
Ze všech částek rostlinných dá dříví nejvíce popele a tedy i nejvíce drasla. Ale 
v rozličných rostlinách je množství drasla velmi nestejné. Tak obsahuje 
M 100 centů jilmového dříví 39 liber. 
= » dubového „ 45 
„ dubové kůry 150 t 
n „ bukového dříví 14 s 
. „  habrového „ 12, libry, 
» „ topolového „ 7 ber, 
» „ lípového i 50 ý 
» „ vrbového 30 n 
„ » smrkového „ 41, libry. 
E: “ »„» březového „, 16. liber. 
not : »  ořechového „ 23 4 
“ = » vinných keřů Bo Vy 
. „  kuknřičných prulů 180 . 
; » „ fazolové nali 200 : 
bw 4, suché vikvé 20 
. , » Suchých kopřiv 250 i 
: » suché peluňky 730 > 
: » Suché rouličky 790 A 
