98 
100 centů suchého kapradí 60 | liber 
: » suchého bodláčí 50 ' 
ř „ suchých makovin 360 5 
: » suchého jetele 8 4 
ý „ pšeničné slámy 83 s 
Ď » suchých slunečnic 147 B 
i "suché angeliky 960 : 
drasla. Ač y se tedy z mnohých, menších rostlin (k. p. z kopřiv, makovin, zvlášť ale 
z peluňky) velmi mnoho drásla (dobyli. daloj- dobývá ge předce obyčejně jen ze dříví. 
V Americe, v Rusích a Toskánsku, kde má dříví jěště nízkou cenu, pálívají se k tomu 
oučelu celé kmeny; kde je dříví dražší, tam se mohou na nejvýš jen drobné vělve a 
jiné nepotřebné kousky k dobývání draslá úpotřebit. 
Dříví k nabytí popele určené pálí se obyčejně v jamách vykopaných, a sice 
tak dlouho, až je celá jáma popelem naplněna ; popel se nechá v jámě doutnati, aby 
se všecko uhlí ouplně v popel proměnilo. : 
Celé dobývání drasla z popele se dá rozdělit na tři částky, totiž vyluhování 
popele, vyváření luhu a přepalování nečistého drasla. 
Vyluhování popele děje se v kádích dřevěných (Aescher), kterých šloji mnoho 
podle sebe, a to ve třech řadách. Nejzadnější řada kádí stoji na kantnéřích, druhá 
řada před nimi na zemi; před každou kádi druhé řady je kaď do země zakopaná, 
která slove poštilka (Sumpť), Jem ty dvě zadní kádě jsou k vyluhování určeny; po- 
šlilky napřed v zemi zakopané slouží pouze k stáčení dobytého luhu. Každá káď v druhé 
a lřelí řadě stojící má asi 6 palců nade dnem ještě jedno provrtané dno, na které se 
před vyluhováním vrstva slámy rozloží. Popel se před, vyluhováním vodou, navlhěj, 
notně opalami přehází, a pak do kádi druhé a třetí řady na dna slamou pokrylá, Rp 
Hačí. Nyní se. naleje do kádí na kanlnéřích stojících tolik studené, měkké, vody, co jí 
popel jen pohltiti může; tím povstane luh, který se slamou a děravým dnem mna dno 
pravé táhne. Blízko nade dnem pravým je ale čep, kterým luh do kádí níže ležících 
(v druhé řadě) vytéká ; tu pronikne i popel těchto kádí, a stáčí , se konečně čepem do 
pošlilek. Luh první bývá nejsilnější, a obsahuje až 30 setin drasla. (Pozdější luh slabý 
naleje se ještě jednou na popel, aby sesílel. Je-li popel v kádích již ouplně vyloužen, 
vybere se a nasype čerstvý. Popel vyloužený se hodí k hnojení „polí. 
Když je v poštilkách dost luhu nastřádáno, počne se vyvařovat na pánvích, 
K tomu slouží dvoje pánve, pánev zahřívací a zavařovací pod pánví Zavařovací se 
bezprostředně topí, kdežto pánev zahřívací výše leží a jen tím teplem, které by bez 
užitku zmizelo, se zahřívá. © Luh studený přichází do pánve, zahřívací, odkud po za- 
hřátí do pánve zavařovací vtéká. © Luh vyvařený přeleje se konečně na menší pánve, 
aby se z něho všecka voda odehnati mohla. Co po odehnání vody ostane, jest draslo 
barvy černé a slove obyčejně Jlus (rohe Pottasche, Flub oder Ochras). Černá barva 
tohoto drasla povstala uhlím a sazemi v popeli obsaženými: 
Surové draslo černé se konečně přepaluje (kalciniren), aby zbělelo „a všech při- 
míchaných nečistot se zbavilo. To se-dělo dříve v hrncích železných (pots — odkud 
jmeno potaš, nyní ale v peci vypalovací. z pevných, cihel, která je v celku asi 6 čtve- 
rečných střevíců veliká, tlačeným klenutím válcovitým  přikryta a u prosiřed asi 12 
coulů vysoká, Pec se nejdřív vytápí asi 60 hodín, až strop „její neokazuje žádných 
y 
