99 
skvrm pako se 'dobřé vyčísti 4 dár se lan us 400 jiber surového 'drásla. Teď se ohéň 
přítuží; uhliv draslu obsažené shoří, a voda v něm ješlě pozůstalá se ouplně údežene; tím 
zlralí každý cent surového drasla 13 až 20 liber váhy. Na vypálení 10 centů suro- 
vého draslá potřebuje se as 50 polen suchého dříví. 
Draslo vypálené je pěkně bílé, lehké a dirkaté.  Rozesílá se v sudech doliře 
zadělaných. Dobré draslo sestává z kousků pevných a suchých, ne příliš drobných, 
má ostrou chuť louhovou a ve vodě se ouplně rozpouští. Když na vzduchu vllme a šé 
rozléká, bývá to dobrým znamením. Čím je bělejší, lím lepší; předce však se nelze 
vždycky na barvu spolehnout, -neb tato závisí často od půdy, na které dříví rostlo, — 
pak od pálení a někdy i od zvláštního barvení, 
Každé draslo je vlastně smíšenina z rozličných sólí, mézi nimiž je nejdůležitější 
uhlamn draselnatý (kohlensaures  Kali); přoto lze nejlépe dobrotu draslá určili, když sé 
vyskoumá, mnoho=li uhlanu draselnatého: v něm obsaženo jest. K tomu oučelu se po- 
třebuje alkalímetr, tj. sklenice as 9 palců vysoká a as ?/; palce široká. Ta sklenice 
je od hořejška až dolů čárkami na 400 stejných dílů rozdělena; každý takový dil ob- 
náší: jeden kostkový centimetr. Při skoumání: drasla“ se“ naplní alkalimétr až k mejho- 
řejší čárce smíšeninou z 9 částek vody a 1 částky sirkové kyseliny. Zároveň se 5 
grammů drasla rozelře a v jiné © něco. větší nádobě ve -vařící vodě rozpustí ; 
k tomu roztoku draselnatému se přidá“ trochu modré ©barvy. lakmusové, © aby 
zmodral, Nyní ce přilévá z alkalimetru lé kyselé smíšeniny do rožtoku draselnatého 
tak dlouho, až počne ten modrý roztok červenat. © Cím více kyseliny z alkalimetru ter 
roztok spotřebuje, nežli červenati. počne, lím lepší draslo, L. js lím více -uhlánů drasel- 
natého je v něm obsaženo. Když se k. př. 60 dílů, tekutiny z alkalimetrw přidali mu- 
selo, říká se, že je draslo 60 stupňů silné.  Draslo: prodajné mívá 40 až i 65 stupňů: 
Toto skoumání drasla vymyslil Descroizilles; (ono není ale vždycky ouplně jisté) 
poněvadž mohou být v: draslu mimo uhlan  draselnatý i jiné soli, které se s přidanou 
kyselinou sirkovou slučují; lím še může stát, že je obsah uhlánu draselnatého někdy; 
menší; než alkalimetr dle odlité kyseliny okazuje.. Z té příčiny počali /rešenius a Will 
jinak draslo zkoušet. © Dali totiž „do skleněné, nádoby částku drasla, zvážili nádobu i 
s draslem a přidali k tomu pak trochu kyseliny sirkové, kterou si laké odvážili. Pů- 
sobením kyseliny sirkové vylučovala se z drasla kyselina uhličitá; když se všecka vy= 
loučila, tu se opět všecko dohromady zvážilo; co-na váze scházelo, lo obnášela vylou= 
čená kyselina uhličila, — a:čím. více. kyseliny uhličité se z drasla výloučilo, tím více 
uhlanu draselnstého v něm bylo obsaženo, ; 
Die vlasli se; rozeznává v obchodu několik druhů drasla, Draslo americké bývá 
60 až 65 slupňů silné, a barva jeho padá poněkud do červena; jen ták zvavé draslo 
perlové (Perlasche) se v malých namodralých kouskách objevuje. Dráslo z Nového 
Yorku přicházející bývá lepší; než z Bostonu neb z Kanady. 
V Evropé se dobývá nejvíce drasla v Rusku; draslo ruské bývá bílé, namodralé 
neb přizelenalé ; nejob'ibenější jest draslo Kazaňské, 
Draslo: toskánské bývá bíléj přimodralé neb našedivělé ; mašedivělé bývá: nejlepší. 
«1 V mocnářství Rakouském: je nejznámější dráslo dlyvské a uherskés. draslo ilyrské 
pochází z Ilyrska; Charválska a Dalmatska, a bývá přimodrale bike; draslo uherské mívá 
drobné zrno a bývá čistě bílé. © Z Rakouska se: asi 60.000, cen(údrasla: vyváží, 
oV jižním Francouzsku se vypaluje draslo: iz vinných. kvasnic: sí: oo 
