A 
"103 
Draslo i soda se potřebují hojně k ětátií sla 4 mýdla. Soda je ale lacinější a k 
tomu i vydalnější nežli draslo, a proto se za novější doby všude, kde se lo ZLÁ může, soda 
místo drasla polřebůje. Proto však nelze draslo všude sodou nahradit; tak se dá ku 
př. k dělání českého skla, ledku, prachu, kamence, soli krevné (BinlahvoHsaltý a mno- 
hýčh druhů měkkého mýdla toliko draslo potřebovat. Ano laciné draslo by bylo všem 
sklenným hutím, jakož i rolnictví velmi prospěšné, 
19 Čechách se dobýválo draslo u větším množství jen na Křivoklátsku a v, Do- 
bříšsku; v Dobříšsku se s mím již přeslalo a i na Křivoklátsku se roční výtěžek stále 
"ménší. Z Kdyby se popel ze všeho dříví, co se po Čechách spálí, na dobývání drasla 
upotřebil, mohlo by se ho hezké množství získat. Po celých Čechách se spálí ročně 
2,900.000 sáhů dříví; od télo celé sumy se musí však odrazit ona částka, která se na 
dělání dřevěného uhlí a na dobývání železa spotřebuje, — pak oslane jen 2,633,334 
sáhů dříví, z jehož popele by se mohlo draslo vyloužit. V tomto dříví, „Je nejvíce bo- 
rového, jedlového a smrkového. Sáh tlákového dříví obnáší v průměru dle váhy as 20 
centů a každý cent dá po spáléní 1+ libry popele. Těch 2,633. 334 sáhů dříví váží 
tedy 52,666.680 centů a dá 63,833.350- liber popele, Každý cent popele obsahuje asi 
18 =" nečistého Arosla; počítáme-li však na cent popele jen 10 Jiber drasla, tedy 
bý Se dalo z těch 65, 833.350 liber (čili 658, 8331 centů) popele již 98, 750 centů dra- 
sla Vylovzit Ceni-li se cent drasla na 15 „zlatých konv. čís,, tedy by se „dostalo za 
(ln 98.750 centů skoro 1+ milionů zlatých. 
foobr JA dobývá se v Čechách skutečně 98.750 centů úrasla ? Nikolly ; co se boy, Ve- 
chách dobý (vá, je, velmi nepalrné a obnáší jen asi 500 cenjů. Čechy, mají, na každé 
WeKUční " nilt "půdy 2923 jiter lesa, ledy v celku asi 2 658. 800 jíter, —A „ma každé 
véťeční nbě "se "urodí ročně v průměru 3654 sáhů dříví; a, při všem tom, bohatství, se 
milsí"z Úheř a z Moravy každoročně víc než 50,000. centů drasla do Čech „přivážet, 
Kdyby se s tím dřevěným popelem „opatrněji zacházelo, vystačilo by draslo z něho 
dobylé nejen pro celou domácí potřebu, ale mohla by se ho i palrná část Ještě, de 
ciziny prodat. i 
A kam přijde těch 658.333 centů dřevěného popele každý rok ? 
Částka (sotva stý díl) se skoupi od domácích mydlářův; ti dávají obyčejně jen 
12 (někdy jen i 6) krejcarů konv. čísla za bečku popele. Pro tuto nízkou cenu se 
prodává popel skutečně také jen tam, kde mydláři jsou; kde žádných mydlařů není, 
tam se vyhodí obyčejně na hnůj. Dřevěný popel je ovšem dobrý hnůj, zvláště na půdu 
lesní ; pro obilí se ale málo hodí, a mohl by se tedy s mnohokrát větším prospěchem 
k vyluhování drasla upolřebit, 
Kdyby se jen po Praze všechen dřevěný popel tomu účelu obětoval, mohlo by 
se již mnohem více drasla získat, nežli se ho nyní v Čechách dobývá. VY Praze, se 
© spálí asi 120.000 sáhů (tedy 2,400,000 centů) dříví ročně; lo dá každý rok 30.000 
centů popelé; a z loho by se mohlo 2000 centů drasla vyloužit; to by bylo již čiyry- 
krát víc, než se ho nyní v celých Čechách dobude. Libru čistého dřevěného popele 
může platit každá lučební fabrika po dobrém krejearu a dobře při lom pochodí, Nej- 
větší chyba jest ovšem, že se při našem topení dřevěný popel s kamenouhelným míchá, 
kterážlo směs se na dobývání drasla nehodí, 
8 yl (Ctodil A i i olsl 1di s Homo“ 
