106 
izinku | na drátě; žélezném pohodlně vyšetřiti dala: Nejjistější prostředek byl ovšem ten, 
„když se; stejné kusy drátu (ku př. 4 střevíc) tak dlouho v kyselině solné močily, až se 
Zjnich všechen: zinek- rozpustil; pak se mohlo množství zinku rozpuštěného dle zákonů 
analytické lučby vyskoumat. Tento prostředek byl ale zdlouhavý, požadovál mnoho 
vědomostí: ;a. mnoho nářadí, a proto se obrátili k jinému, který byl pohodlnější. 
Je totiž známo, že se čislé železo v rozpuštěné modré skálici rychle měděnoů 
(vrstvou potáhne, která se pevně na železe drží: Dá-li se však do toho roztoku místo 
železa zinek) tem se pokryje práškem černým, jenž se dá snadno setřít; po selření je 
vidět zase bílou -barvu zinkovou. Ponoří-li se tedy drát galvanisovaný do roztoku mo- 
dré skalice, tu zčerná ; když se černá vrstva setře a drát opět do roztoku ponoří, 
ozčerná' opět; a lo sé tak dlouho opakuje, až konečně drát'v roztoku nezčerná, nýbrž 
jvstvoů měděnou se- poláhne; to jest znamením, že je již všechen zinek z drálu setřen, 
a že se tedy jen pouhé železo do roztoku vložilo, vší, dniosl 
( Dalžli' se Kus tohos anglického vžorního drátu telegrafického do takového roztoků, 
tu již za 10 sekund zčernal; když sesta černá vrstva setřela 4 drát opět ponořil, zčéř- 
nal opět; a to se mohlo 2Gkrát opakovat, než se měděná vrstva "na drátě. vyskytla — 
Nejlepší drát, kterým se bavorští fabrikonti vykázali, vydržel 16 takových ponoření; a 
len: byl „zvolen 3; u toho se, riacházelo na každém čtverečním střevíci drátěné plochy 
skoro let-zinku. « Byly tam ale i dráty, které jen čtyrykrát neb: třikrát ponořeňy Zčer- 
naly; ano i ten fabrikant, jehož drát původně 16krát zčernál, dělal: pak špatnější drát, 
který jen 5 černých vrstev vydržel. Ale komise měla jistý prostředek v rukou a fa- 
brikant se musel nutit, aby drát dobře pozinkoval. Tato zkouška se stala v Bavořích 
již roku 1848, a od té doby se ten vyšetřovací prostředek již často upotřebil. 
V botanických zahradách se psávají jména rostlin na bílé zinkové tabulky roz- 
tokem modré skalice; tím povstane písmo černé, které ani vzduchem ani deštěm ne- 
vybledne. 
Tím spůsobem by se mohly i zinkové střechy černí. 
Drobnosti. 
Mnoho-li železa spotřebují železné dráhy? 
Každá míle železné dráhy' potřebuje 8000 sáhů železných šínů; připočítáme-li 
k tomu ještě i ostátní železné částky, tedy přijde na každou míli železné dráhy skoro 
2 miliony liber železa. 
V největší vysoké peci se dobude denně sotva 40.000 liber litiny ; u takové pece 
je tedy celých 50 dní co dělat, aby se jen tolik železa dobylo, co ho jedna míle železné 
dráhy spotřebuje. Pracuje-li se do roka 300 dní, ledy se ci sv největší vysoké m 
ročně: sotva: tolik železa: vyrobí; co by na 6 mil železné dráhy vystačilo, 
Počítáme-li délku veškerých železných drah po celém „Německu mna: 1200. mil, 
a povážíme-li,, že'se: musí každý šín na železné dráze alešpoň za 10 letsobnovit: tu 
shledáme, že se: musí ročně 120, mil starých šínů vyzdvihnoút a novými: nahřadit. 
Ty staré šíny nejsou ovšem ztraceny ; mohou se přepálit a opět upotřebit. Ale 
