108 
kož bývá smíšenina tím. těžší; čím více olova obsahuje, jak z následujícího přeliledu 
vysvítá: 0 
19 4 libra cínu a, .'/; libry olova má váhu polažnou © 7994 
4 9 33 9 2; „ » » » „» 8.109 
F: 4 anion V V » » 00% » 8267 
di smoloň "raslil "09,94 2m m » 8498 
1,yyrosdoss yh „ mom m » 8864 
soc: je ša), dl fein is POE JOSÉ) » 9266 
Aiojsytoáš | (sd » 90009 09 » 9554 
09s yb “ LP » ásyl Sostly o> » 9770 
1 » » 3 » „2 » » » 9.939 
4 » » » 3; „ » » » » 10:073 : 
ot hh 5 saku všůdb , 10183 
Cín s arsenikem smíchaný bývá bělejší,'ale:i tvrdší.  Železem a mědí přechází 
bílá barva cínu do modra neb, dojšediva,'a cín takto míchaný se lehce: láme, 
Cistota,cínu- se, zkoušívá někdy na kamené (Steinprobe); cín se-lotiž roztopi, 
vyleje se na kámen a nechá se stuhnout;, cín Čistý má po; stuhnulí (povrch lesklý; cín 
nečistý mdlý. 
Někdy „se zkouší cín i dle kysličníku, který z něho silným výhřevem povstane. 
Kysličník: z čistého „cínu se -objevuje co prášek bílý. neb slabě žlutý, byl-li v cínu an- 
timon, povstanou v kysličníku, skvrny; šedivé; byl-li: v něm vyzmut, je kysličník do- 
cela šedivý, přimíchaný jzinek mu dává barvu zelenošedou, a přimíchoné olovo rezavou. 
Střevové struny. 
Rozličné struny střevové se,potřebují hojně -na mnohé nástroje hudební (jako 
na housle, bráče, harfy, kylary), jakož i na kolovraty, soustruhy, střely kloboučnické a j, 
(9"Dobřé struny na nástroje: hudební mají býti po celé délce všude stejně tlusté a 
stéjně těžké, při tom však i hodně pevné, aby každé u vyšších tónů potřebné napnutí 
vydržely. Ovšem se dá vysoký tón i v méně napnuté struně docílit, když se totiž 
vezme struna tenčí; ale struny A- la" více ifátpnnté dávají vždycky pilnější a jas- 
nější zvak. © 
Na pěknější struny sé bérou střeva z mladých (na nejvejš 6 měsíců starých), 
hubených jehňat, “ Střeva ta se po zabití zvířete očistí a vé vodě vyperou. Na to se 
sváže několik střev tenkými konci dohromady, dají se do kádě a nechají se 2 dni pod 
vodou; ktěráž $e několikrát obnoví“ Tímto močením se blána Sslizná a pobřišnice od- 
loučí. Pak se položí střevo na stůl nahnutlý, a škrábe se nožem lupým; aby se i ze- 
vnitřní blána svlékla ; tato svléčená zevnitřní blána se může pak upoltřebit na sešívání 
jiných střev, aneb ná šňůry k ohněstrojům. " 
Siřeva oškrábaná se podobají tenounkým blánkám, dají se opět přes noc do vody 
a na druhý den sé opět oškrabují: na to se tlustší konce uříznou, a ostatek se nechá 
opět přés noc ve vodě. Konečně se močí střeva v luhu. Luh ten se udělá z ', libry 
drasla a vědra vody; slřeva v něm ostanou 2 neb 3 hodiny ležet, načež se nový luh 
na střevá naleje; lo se děje tak dlouho, až jsou siřova ouplně čistá, Mezi tím se 
oškrabování několikrát opakuje. 
