112 
11) Terpenlin Benátský z modřínu; je bledě re ší nie hi velmi stálý, tak 
že po delší čas nikterak se nezmění. 
©) Perpentin francouský z borovic; je -také bledě žlutý, ale: ahýi a časém se 
v něm usadí na dně látka šedá, úeprůzračná. Je špatnější a lacinější než Benátský: 
9) Terpenlin Štrasbuřský z jedlí a-smrků ; je dostijasný, ale né ták jákó Benátský: 
4) Terpenlin uherský ze sosny tvrdosemenné ; je řídky, velmi jasný a průzračný, 
voní jako jalovec. 
5) Terpentin cyperský z Pistacia terebinlhus ; je hustý, průzračný, zeleně žlutý, 
a voní jako cilron, 
6) Terpentin | kanadský © (Kanada-Balsam) ze sosny Piňus balsamea; je hustý, 
beze: vší barvy a velmi průzračný; voní jako koření. a bol z 91] 
doj- ileal 
Olej pentzkový. 
Po celé Evropě roste na rolích a polích peňízek polní (Thlaspi arvense), obyčejně 
co buřeň mezi obilím; má květy drobné, bílé, a šešulinky smáčknuté s křídlem li- 
stovitým. Nať jého třená zapáchá česnekém, Zdá se, jakoby nepalrná tato rostlina měla 
se najednou pro mnohé krajiny užitečnou státi. Zkoušelo se totiž, jak mnoho oléje 
asi v seméňě jejím obsaženo jest, a našlo se, že poskytne cent pěnízkového seiměna 
20 liber oleje; olej ten se dá dobře čistit a hoří lépe nežli řepkový. +- "Při setí 
pěnízku se půda bránami as na 3 coule rozdrobí, semeno zaseje a zlehka uvláčíji ". 
padesaterou žeň. Na pěl měřic půdy se berou as 4 mázy semena. : 
Rostlina tato se daří i v nejšpalnější půdě v krajinách studených a kořnatých, 
a ve Francouzích se již hojně seje. ; 
Sklenné hutě. i ; 
Říše Rakouská měla roku 1856 v celku 215 sklenných hutí a v nich 341 pecí. 
Z této sumy přijde na Čechy 83 hutí se 107 pecemi; na Uhry 32 hutí s 41 pecemi. 
Dutého skla se udělalo roku 4856 v „celé říši 277.320 centů v ceně 3,278.000 
zlatých. Z toho vypadne na Čechy 96.350 centů v ceně 1,271.500 zlatých; na Uhry 
40.360 centů v Ceně 430.800 zlatých ; "na Styrsko 28.160 centů v ceně 296.800 zla- 
tých, a na Moravu 19.880 centů v ceně 240.400 zlatých. 
Obyčejného skla' tabulového se udělalo v celku 176.400 cenlů v ceně 2.116.800 
zlatých. 
Skla zroadlového se vyrobylo 46.500 centů v ceně 772.500 zlatých; a sice'v Če- 
chách 44.340 centů v. ceně 729.300 zlatých, a ostatek v Korutanech. 
Množství' veškerého skla, kleré se roku 1856 vříši Rakouské vyrobylo, obnáší 
560.220 centů v ceně 7,192,900 zlalých. 
Ve všech hutích dohromady bylo 4271 ovičených dělníků u peci, 1542 jiných 
dělníků, a 10.000 nadenníků, drvoštěpů a vozků, tedy dohromady přes 15.000 osob, 
kterým se vyplatilo víc než 2 miliony zlatých mzdy. 
Ralinováním skla se zaměstnávalo 22600 lidí, mezi ními lřelí díl ženských, 
A aĎ Sestavil: Prof. Josef Balda. (slo 
“ ads Rohlíčka v úrcibiskupském semináři v Praze, 1858. 
"0 pr M 
