22 



pracemi navždy proslavil, myslím totiž Jana Svatopluka a Karla Bořivoje Přešla, jež před 

 nedávném nedlouho po sobě smrt příliš záhy nám odťiala. 



/. Jan Svatopluk Presl. 



Jan Svatopluk Presl, doktor lékařství, c. k. professor přírodopisu a pří- 

 pravních věd na inedicinské fakultě vysokých škol Pražských, direktor c. k. přírodo- 

 pisní sbírky universitní, skutečný úd cis. akademie věd ve Vídni, k. české společnosti 

 nauk, průmyslní jednoty, pomologické a hospodářské společnosti, skutečný úd českého 

 vlaslenského Musea , úd výboru musejního pro vědecké pěstování jazyka a literatury 

 české, dopisující úd c. k. lékařské společnosli ve Vídni, c. k. hospodářské jednoty v 

 Krajině a t. d., narodil se v Praze dne 4, září 1791, a sice v tom samém domě (N.C. 470, 

 na Starém městě), ve kterém po uplynulých 57 letech a 7 měsících dne 6. února 1849, po 

 nemoci jenom několikadenní, na zapálení plic zesnul. 



Olec jeho, Jakub Presl, usedlý méštan Pražský a mistr špendhkářský, usta- 

 novil ho jakožto nejstaršího ze 7 dělí vlastně k své vlastní živnosti, ale mladistvý Jan 

 ušel tomu osudu, který by jej vědě a vlastenecké literatuře byl bezpochyby odcizil, 

 malou lstí své matky, která z něho kněze míti chtěla. Pod důvodnou záminkou, že by 

 syn k řemeslu byl příliš slabý, přemluvila totiž otce, aby mu, nežli nastoupí řemeslo, 

 aspoň několik škol navštěvovati dovolil. Sotva byl ale ISletý Jan na Novoměstském 

 gymnasium třetí školní ročník nastoupil, umřel otec jeho a o řemesle nebylo dále žádné 

 řeči. Když napotom Presl den ode dno rozhodnější náklonnost ku přírodním vědám 

 ukazoval, a jmenovité na fakultě fdosofické co horlivý sběratel rostlin a hmyzů se ob- 

 jevil, připustila konečně rozvážlivá matka, aby syn její studiím lékařským se věnoval. 

 Ve svém 20. roce nastoupil tedy náš Presl místo do bohovědecké do lékařské fakulty, 

 studoval anatomii pod Ilgem, botaniku pod Mikanem mladším, zoologii a mine- 

 ralogii pod Jos. May érem. Mezi lim vykonával, v průvodu svého o tři léta mladšího, 

 taktéž nadaného bratra Karla Bořivoje, velmi často výlety botanické a entomolo- 

 gické, a to nejenom do okolí Pražského, nýbrž i do vzdálenějších krajin českých. 



Tenkráte připojili se horliví mladí botanikové k důkladnému znalci české květeny 

 Václavu Bennonu Seidlovi, úředníku při c. k. účtárně, k němuž po takových vý- 

 letech s vzácnými a nesnadno uslanovitelnými rostlinami docházeli, jakožto k příteli, 

 který je ve vědecké snaze jejich vždy ochotně slovem a činem podporoval. 



Do té doby padá také první odkrytí Preslovo na poli vědeckém. Obá bratří vrátili 

 se totiž z botanického výletu do okolí Stiřímského a pospíchali jako vždy s hojným svým 

 výtěžkem k příteli Seidlovi. Mezi rostlinami nasbíranými nalézala se také podivná 

 travička, kterou ani důkladný znalec Seidl zpočátku ustanoviti nemohl , až konečně 

 po dlouhém ve spisech hledání a porovnávání se přesvědčil, že rostlinka tato ještě 

 nikde není popsána a tedy že jest docela nová. Seidl pojmenoval tuto trávu Coleaulus 

 subtilis (.Schmidtia utriculala Sternberg); zajímavý to druh, který vědeckou svou plat- 

 nost podnes podržel, a jinými rosllinoznalci již také na jiných místech se vynašel *). Ne- 



. [f^ ♦) Učený můj přítel, p. prof. baroa Leonhardi nalezl ji mezi jinými taKé v okolí Mariánských 

 lázni u silnice Kynžvartské, u černého rybníka nedaleko Slavkova (Schlaggenwald) a u ryb- 

 nika horního na stalku Plavském v Budéjovskn. 



