27 



krajany sám první celé názvosloví utvořili miisil. Od konce šestnáctého století nevyšlo 

 mimo několik lepších příropopisných zlomků nic, co by dtistojné místo zaujímalo a Proslovy 

 co pramen sloužiti mohlo. Věda ale mezi tím znamenitě byla pokročila, nové netušené 

 obory se otevřely, a pí-írodopis žádal rozsáhlého názvosloví. Ze všech jazyků nehodí se 

 na štěstí žádný tak snadno k tvoi-ení nových názvíi, jako slovanský. Při hluboké zná- 

 mosti své mateřské řeči, jakož i polského, ruského a jihoslovanského nářečí bylo Pre- 

 slovi ovšem tvoření nových názvů snadné, a v skutku provedl názvosloví všemi odvětvími 

 přírodních nauk. Musíme ale puristické době naší zkvětající literatury připsati, že příliš 

 ouzkostlivě každý název zčešfoval, než ačkoliv nám mnohé z jeho názvů nyní nepři- 

 měřené se byli zdají, nesmíme přece tuto práci jeho na ujmu neocenitelných zásluh 

 jeho o české vědecké názvosloví za nedftkladný pokus považovali , nebof každý soudný 

 učenec český ví nejlépe , že jeho práce jsou základem všech nynějších vědeckých 

 podniknutí v tomto oboru. 



Zásluha jeho zvýši se nemálo i tím, že vedle své ncunavitelné pilnosti a neohro- 

 žené vytrvalosti větší část svých spisů beze vší podpory, sám na svůj náklad vydal, a 

 jak se snadno při okolnostech naši literatury uzná, se znamenitými obefmi. V celku 

 obnáší objem vydaných jeho spisů více nežli pět set tištěných archů, a mimo to se vy- 

 našly po jeho smrti ještě některé velmi důležité rukopisy, k. p. slovník technologický, 

 zeměpis národní, zlomky zoologie a j. 



Také jakožto skutečný úd k. české učené společnosti byl Presl činný, an neje- 

 nom sezení přírodopisné a filologické sekci pilně navštěvoval, nýbrž i také několik před- 

 nášek měl. Tak mezi jiným přednášel v přírodopisné sekcí dne 22. října 1840 o po- 

 užívání žilek na křídlech motýlů k rozvržení jejich, a ukázal několik výkresů, od něho 

 samého zhotovených. Taktéž ukázal Presl v sezení dne 2. máje 1845 zuby pravěkého 

 nosorožce (Rhinoceros tichorhinus), které se i s lebkou toho zvířete v hlinité vrstvě u 

 Vysočan nedaleko Prahy vynašly ; držel mimo to také ještě jiných přednášek. 



Zvláštních zásluh o všeobecné vzdělání získal si Presl také jakožto úd vlasten- 

 ského Musea, kdežto v blahodějném a krásném sboru pro vědecké pěstování českého 

 jazyka a literatury zároveň s Palackým, Jungmannem, Šafaříkem a Hankou k nejčinnějším 

 údům náležel, a jmenovitě pro účely Matice české r. 1831 zřízené horlivě účinkoval. 

 Konečně budiž ještě o politické činnosti našeho Presla promluveno. Neb ačkoliv 

 při životě svém skromném, pouze vědě á zvelebení českého jazyka věnovaném, nikdy si 

 politiky nevšímal, byl přece, bezpochyby na důkaz úcty, které zvláště u českého obecenstva 

 požíval, r. 1848 do tak nazvaného Svato-Václavského sboru vyvolen a později co vy- 

 slanec Novo-Kdynský do říšského sněmu poslán. Ve Vídni a Kroměříži oučastnil se 

 pilně v sezeních, a však neobrátil na sebe pozornost žádnou veřejnou řečí. Konečně byl 

 také oá měšťanů Pražských do výboru městského vyvolen. 



Ve vděčné mysli každého Slovana, zvláště ale čecha, vybudoval si Presl věčný 

 pomník, než i věda slaví jméno jeho, ustanovivši novému rodu rostlinému jméno Preslaea, 

 jež slavný Marlius v řádu Asperifoheae (Preslaea Spr. a Schleídenia Eudl.) uvedl. Opic 

 vytvořil též z druhu Mentha cervina nový rod Preslia, který v několika botanických spi- 

 sech jest přijat. 



