28 



Drobnost i, 



Kounická skála. 



Tři čtvrti hodiny od Ceskélio Brodu ve směru severním leží vesnice Konuice 9 kniiecim 

 Liclitcnsteinským zámkem. Nad vesnicí touto vyzdvihuje se nevysoká skála s prastarými lomy, v nichito 

 se dobývá bílý drobnozriiý a velmi pevný pískovec, který se derbre hodí k stavení a k hotoveni soch. 

 Vrstvy této skály leží vodorovně na pískovci červeném, mírně k severu nakloněném. Pí- 

 skovec červený prostírá se v okolí Českobrodském a Černokosteleckém až ke granitovým hřbetŮDí 

 u Baděšína a Vyžlovky, jižně pak až ke Skalici. V novější době stal se pamětihodným slojemi mala- 

 chltovými, jež ponejprve odkryl čekatel z české hlavni školy pan Hašek, o čemž ostatně později 

 důkladněji pojednáme 



Útvar červeného pískovce tohoto sonhlasí zúplna s červeným pískovcem, v Permské guberuti 

 v Basích velmi rozšířeným a dle toho Permským útvarem nazvaným. 



Kounická sliála ale souhlasí s útvarem křídovým, který v středních a seiernich Cechách 

 pískovcem a opukou v znameuité rozsáhlosti jest zastoupen. 



Skála tato stala se v nejnovější době zeměznalectrí českému veledůležitou proto , že se v 

 uí vynašly mohutné kmeny ohromného kapradi, dosaváde jediné svého druhu. První kmen vynašel 

 slavný hrabě Kašpar Sternberg asi před 30 lety a pojmenoval jej Lepidodendron punctatum, kte- 

 rýžto název jest později proměněn v Protopteris Sternbergii. Boku 1849 poštěstilo se mně dobýti z 

 této skály opět několik kmenu tohoto kapradi a mimo to docela nový kmen jiného kapradi, které se 

 podobá kmenu koruoutně (Cyathea) , zastoupeného několika druhy v jižní Americe a v západní Indii. 

 Stromy kapraďuí tohoto způsobu dosahují až na 24 stř. výšky , a podobají se zdaleka krásným 

 palmám. Dle tloušťky Kounického skamenělého kmenu dá se souditi, že i pravěký kmen tento dosáhl 

 znamenité velikosti, neb při tloušťce 6 palců mohl až na 30 — 40 stř. vysoký býti. 



Z hmoty rostlinné nezachovalo se na něm ničeho, nýbrž skládá se z drobného pískovce a jest 

 poněkud na plosko stlačen. Povrch jest pokryt jako n živých kornoutní šupinami , které objevují 

 pravidelně rozestavené tečky, povstalé cévami do listů vnikajícími. Neb šupiny představují podkladky, na 

 nichž listy spočívaly. Přiložený výkres podává v poloviční velikosti věrný obraz tohoto kapradi. (Viz tab. I.) 

 V srpnu loňského roku vynašel jsem v té samé skále opět nový druh , který se přibližuje 

 ve své podobě Sternbergově Protopteris, ale od ni podstatně jiným uspořádáním teček na šupinách 

 se rozeznává. .Test taktéž na 6 palců tlustý a poněkud stlačený. Nesouhlasí se žádnou známou ani 

 živou ani skamenělou kapradinou, a jest taktéž, jako před (ím podotknutý kmen, v pískovec proměněn, 

 a musí se ve vědě pod novým jménem uvésti. 



Kapradi kmeny tyto nalezly se na slabounké' uhelní sloji, která se táhne bezprostředně pod 

 pevným pískovcem, sáh pod ním leží vrstva modrošedého jílu s otisky rostlin v našem křídovém útvaru ' 

 obyčejných. Nálezy tyto poukazují tedy znovu ua tropické rostlinstva, pokrývajíc! v pravěku vlast naši, 

 a jsou mimo to pro svou novotu a ueobyčejnost velmi zajímavé. 



Přítel můj, pan Mas. Dormitzer, kustos v národním Museum, důkladný znatel skamenělých 

 rostlin, ustanovil oba druhy jakožto nové, a sice jeden pod jménem Alsophilina Knuniciana, Dormitíer, 

 druhý co Oncopteris Kellwalli, DormiUer. Prvui, totiž Alsojjhilina Kauniciana, náleží k onomu odděleni 

 stromovitých kapradin (Cyathea), a nichž jednoduché svazky cev řapíku na jizvě listní » mnoho jednotli- 

 lých svazků se rozpadávají. Stopy těchto cev jeví se ua výkresu (tab. I.) řadami teček. Rostlina 

 lato vyznamenává se velmi hustě vedle sebe stojícími listy, ve 12 kolmých řadách na kmenu 

 rozdělenými. Druhý rod, totiž Oncoplerís Nellwnlli (tab. II.), vyznačuje se zase hliznatě vypouchlými 

 jizvami listů, ua nichž cévní svazky, řapíku rozděleny jsou ve dva srdcovlté větší a v řadu tečkovitých 

 menších svazků. Bostlina tato tvoří přechod od kornoutových kapradin (Cyathea) k vymřelému řádu 

 Protopteridů, které se podkovitým rozdělením cev na jizvách listních vyznamenávají, /fr. 



