30 



Xcjdolcjii čláaelv scdi jako klubciuk na iioslcdiiim obratlu kiiii potaieiiém (viz obr. 3. A] a 

 připevňuje celé cliřestidlo k ocasu, který si vidlicovitě ukončuje. 



Pov.šimneme-li si chřestidla od užší strany^ objeví se ua ddlejši plo.še vypouchlin po každé 

 straně malý výstupek , který zaléhá ua hořejší ploše zpodnéjší vypouchliny du podubué jamky. 

 (Ob. 4. a 3. u a a t). Zajmuté podvojné vypouchliny členu jsou dle tvaru svého dosti zevrubné 

 otisky objimajicÍGh částí. Poboční výstupky a jamky nalézají se ledy více ueb méné pa- 

 trné na všech vzájemné se dotýkajících částech oněch tří oddílu , které u vytvoření 

 kroužku se oučastní. Způsobem tím mohou se ledy články ve všech možných směrech 

 s jistým obmezením pohybovati. Clice-li had chřestění způsobiti, začne velmi rychlým sta- 

 hováním svalů ocas otřásati, kterýžto pohyb chřestidlu od článku k členku se sdělí. Při 

 tom pohybuje se konec ocasu mimo tu zvolna od jedné strany ke druhé. Otřásáním tímto, 

 co nejrychleji vyvedeným, chvějí se lenkostěnné, pružné a rohovíte články stejným způso- 

 bem a vytvořuji zvláštní chřestět. 

 Konečně podotýkám ještě starou zkušenost divochů amerických, že v deštivém počase chřestot 

 hada slyšeti uení. Cestování v lesích v čas deštivý jest tedy velmi uebezpečné, a cestovatel musí 

 se každému y cestě ležícímu kmenu velmi pilně vyhybovati, pouěvažd chřestýši nejrádéji pod nimi leží 

 a přítomnost svou v dešti neprozrazují. 



Zkušenost tato dá se, tuším, velmi jednodušně z fysikáluích příčin vyložiti. Duté články vy- 

 plní se totiž při dešti vodou a ztratí tak schopnost ku chvění, i nezpůsobují žádného chřestotu. 



Dr. Jan Čermák. 



Ze iivola vlaštovek. 



Z jara 1852 proletovaly dvě vlaštovičky dům pod č. 224 ua Smíchově, hledajíce v uěm pří- 

 hodného místečka, kdeby vystavěti mohly své hnízdečko. Našli jej v předdomí nad oknem. Pilně no- 

 sily bláto na hnízdo. Sotva základ (asi šestý díl hnízda) vystavěly, nastalo veliké sucho a trvalo 

 několik duí. V tom čase nenosily bláto ua hnízdo, poněvadž nebylo k nalezeni v patřičné vazkosti. 

 Pročpak ho nenosily od břehů Vltavských ? Tam bylo snad tuze písčité, a tedy ho k stavbě hnízda 

 potřebovati nemohly. Smutně obletoval páreček základy svého lůžka, obávaje se, že je snad před 

 snesením vajíček nedodělá. — Xa to spadl hojný déšť a bláta bylo zase dosti na cestách. Tu na- 

 stalo hemžení okolo začaté stavby hnízda. Osm vlaštovek přiletělo na pomoc. V největší rychlosti 

 přinášely pomocnice bláto a za den byla stavba hnízda dokončena. Na jaký způsob žádal páreček 

 těch osm vlaštovek o pomoc, jaká to byla úmluva ? Tu nelze udati. 



Když se mladé vylihly, sedával páreček nedaleko hnízda na dvéřích u pažení. Někdy se při- 

 tnlil milostně sameček k samičce , jiudy zase byl k ní zadkem obrácen a někdy seděl na vzdáleuém 

 místě , nevšímaje si samičky. Vypadalo to tak, jako kdyby se byly na sebe hněvaly. Z toho by se 

 dalo souditi, že má pernatectvo také své manželské mrzutosti. - 



Zdělujl výsledek toho pozorování s tím přáním, aby milovníci ptactva na tento případ svůj 

 zřetel obrátili, a kdyby se v jejich okolí cos podobného vyskytlo, to uveřejnili. Fr. Skalný. 



Dojem rlídnosli na dojný dobylek. 



Zahradnická jednota v Londýně sděluje ve svých zprávách, že pouhé obyčejné dojení k znač- 

 némn výtěžku mléka nepostačuje, tím vlídněji a opatrněji s krávou se zachází, tím více a tím lepši 

 mléko dává. Surovým nakládáním, tlučením a hašteřením stává se znamenitá ujma výtěžku. Pohla- 

 dl-li se ale zvíře, roipráví-li le s ním jemné, a uápodobůuje-li se při dojeni ssáni telátka , ohdríí 



