34 



Česká zemi; piedslavuje, ncjonoin tile své horopisnř, nýbrž i dle zoniéznalccké své 

 povahy, uzavřený celek. 



Kolem do kola jest obstoupena ncjslaršíini útvary, grauitcm a starými břidlicemi, 

 z nichžto se skládají pohraniční hory : Šumava, Krkonoše, Zdárské a Krušné Hory. Hory 

 tyto jsou prastaré a bezpochyby vytvořené dlouho před vyskytnutím se rostlin a zvířat, 

 neb se v nich nenachází ani památky z pravěkého tvorstva úslrojnélio. Hory tyto jme- 

 nují se tedy právem p r a h o r y. 



V úžlabích a rozsáhlých prohlubinách těchto prahor usadily se v době, ve které 

 krajiny naše ještě mořem pokryty byly, rozličné vrstvy, které nyní větší díl středních a 

 severních Čech pokrývají. 



Část těchto vrstev obsahuje v sobě skanienClé zbytky a otisky zvířat mořských 

 nyní docela vymřelých, a spočívá bezprostředně na prahorách. Látka vrstev těchto ob- 

 jevuje se nám co kamení břidličnalé nebo křemenilé a vápcnilé, a vyznačuje se obyčejně 

 silným nakloněním. Celá krajina od granitových vršků u Českého Brodu a Říčan až k 

 Janovicům u Klatov, od Příbrami až za Rakovník skládá se z takových vrstev bi-idlična- 

 tých, křemenitých a vápnitých, a skaineněliny v ní obsažené neobjevují se v Čechách 

 v žádném jiném kamení. Soiijem všech těchto vrstev můžeme tedy jediným jménem na- 

 značiti. Mohli bychom útvar tento pojmenovati útvarem břidličnatým, ale poněvadž se 

 i v jiných útvarech břidlice vyskytují, použijeme jména nyní ve vědě všeobecně uvede- 

 ného: útvar silurský, odvozcniíiio od národu starých Siluru v Anglii bytovavšich, 

 kdežto týž útvar jest rozšířen, 



Dle dosavadních zkušenosti neobsahuje útvar silurský v Čechách žádného ka- 

 menného uhlí. Pochopíme to snadno z té okolnosti, že se v něm nacházejí skoro vý- 

 hradně skameněliny mořských zvíral, z čehož jest patrno, že jest usazeninou a že tedy 

 rostlinstvo v době jeho u nás ríisli nemohlo. Skamenělé zbytky rosllin jsou v útvaru 

 silurském velmi vzácné, a vyskytují-li se, mají podobu mořských řas (FukoidfO. 



V jednothvých prohlubinách a úžlabinách tohoto útvaru, zvláště v Plzeňsku a Ra- 

 kovnicku, jakož i u oupalí Krkonošských hor bezprostředně na prahorácli, nalézáme 

 vrstvy pískovce, z většího dílu hrubého, v němžto vrstvy kamenného uhlí uloženy jsou. 

 Útvar tento, jejž útvarem k a m e n o u h e 1 ii ý m nazýváme, spočívá na prahorách nebo 

 na vrstvách silurských pod malým úklonem. Skameněliny zvířecí jsou v něm co nejvzácnější, 

 za to ale převládají jmenovitě u vrstev uhelných otisky rostlin, a sice lakových, které 

 jenom na zemi nad vodou, v sousedství řek a močálíi v teplém povětří růsti mohly. Po- 

 znáváme z toho patrně, že útvar tento není z moře, nýbrž ze říčních a jezeriiích vod 

 usazen. Roslhnslvo v útvaru tom pohřbené jest látkou uhelných vrstev a vyhynulo na 

 zemi dofela. 



Útvar tento jest hlavním skladištěm kamenného uhlí. Nad ním spočívá na 

 mnohých místech, jmenovitě u oupalí Krkonošských hor, u Sachre, Trutnova, Náchoda 

 a t. d. pískovec červený, s vrstvami uhelnými a vápennými, v nichžto vedle otisků rostlin, 

 ku předešlým podobných, laké otisky zvláštních ryb se vyskytují. Útvar tento jest zna- 

 menitě rozšířen v Ruších, jmenovitě v Permské gubernii, a jmenuje se dle toho útvar 

 Permský. Dle skamenělin jest to útvar, který se vytvořil na pobřeží pravěkého more, 

 kde se pozemní rostliny s mořskými zvířaty smísiti mohly. 



V útvaru tomto jest v Cechách dle dosavadních zkušeností sice také kamenné 

 uhlí, ale slabé a k dobývání ne pro spěšné. 



