35 



Vrstvy toho útvaru jsou také mírně nakloněnu, jako vrstvy útvaru kámenouhelného. 



Nad nimi leží ale vrstvy pískovce a nečistého vápence (opuky) skoro vodorovně, 

 a obsahuji znamenité množství mořských zvířat: mušlí, šneků, raků, také mořské ryby 

 a sem tam malé sloje jílu s otisky rostlin pozemních, z části sosnám jihozemním po- 

 dobných. Jmenovitě se vyznamenává množstvím drobnohledných skořápek (Foramini- 

 fera), zvířat, jaká podnes jenom v moři žijí. Útvar tento pokrývá velikou část středních, 

 severních a severovýchodních Cech a pojmenován jest dle křídových vrstev, které sice 

 ne u nás, ale v severnější Evropě se objevují, útvarem křídovým. 



Útvar tento, chovaje v sobě skamenělé zbytky mořských zvířat vedle otisků po- 

 zemních rostlin, musil se patrně též na břehách pramoře tvořiti, kdežto se mořská zví- 

 řata s naplavenými zemskými rostlinami usaditi mohla. 



Útvar tento obsahuje též vrstvy uhlí, ale velmi slabé, a dosaváde se dobývám 

 jeho prospěšným neukázalo, ačkoliv na mnohých místech pokusy se staly. 



Z části nad tímto útvarem, z části na jiných vrstvách leží v Lokelsku, v okolí 

 Teplickém a Oustěckém, jakož i v rovině Budějovské vrstvy pískovce a vápence s mo- 

 hutnými sloji hnědého uhlí, které dle hojných otisků a skamenělin patrně povstalo 

 z lesů ořechových, olšových, vrbových, sosnových a t. d,, zkrátka ze stromů k dnešním 

 stromům podobných. Útvar tento nazývá se útvarem hnědého uhlí a náleží k nej- 

 bohatším skladištěm minerálního paliva. 



Konečně se tvoří na povrchu země nade všemi útvary raše lina z rostlin dole 

 odhnívajících a nahoře neustále rostoucích. Na Krkonoších, v Šumavě, okolo Ranska 

 a jinde máme ještě mohutné ložiště tohoto dosaváde málo oceněného paliva. 



Shrneme-li ledy vše dohromady, máme u nás v Čechách tři hlavní ložiště uhelné 

 látky, 00 p.ilivo upotřebitelné: v útvaru kamenouhelném, v útvaru uhlí hně- 

 dého a v slatinách rašelinnich. 



Budeme o každém z těchto útvarů jednati zvláště, a při každém vyložíme jeho 

 zvláštní poměry a znaky, dle nichž se poznali dá. 



A. Ulvar kamenouhelný. 

 I. Doba tvoření. Rozdíl mezi pozemními a p o m o ř s k ý m i útvary. 

 Útvar kamenouhelný (Steinkohlenformation) má své jméno, jak již podo- 

 tknuto, od kamenouhelných vrstev čili slojů, které mezi vrstvami pískovce uloženy jsou. 

 Uhelné vrstvy tyto prostírají se nezřídka v rozsáhlých krajinách, střídají se spolu mno- 

 honásobně, a poněvadž patrné stopy původu svého z pravěkých rostlin obsahují, vzbuzují 

 domněnku, že na zemi naší před časy mnohem bujnější rostlinstvo býti musilo, nežli v 

 nynější době. Jak dlouhá ta doba byla, v niž se kamenné uhlí z rostlin tvořilo, dá se 

 poněkud z toho domyslili, kolik let potřebuje nynější les k svému vytyoření a kolik 

 lesů potřebí bylo k utvoření jediné vrstvy uhelné, na několik střevíců mocné'), kdežto v mno- 

 hých uhelných krajinách několik set uhelných vrstev pískem a jílem rozdělených se nalézá. — 



') Elle de Beanmout (Comptes rendas de ťAcadémie des sciences, I. Aoiit 1842J uvádí násle- 

 dující rozpočet: 



Poměrní váha kamenného uhlí obnáší v průměrn 1,30; pomémí vátia dřeva, z něhož naše 

 lesy se skládají, může se v príiměru na 0,70 vyceniti. Vysvitá z toho, že by objem dřiví, 

 kdyby se až k hutnosti kamenného nhli stlačilo, dle poměru 130: 70 čili 1,0: 0,5385 omen- 



3* 



