36 



Ačkoliv ale nesmíinu se domýšleli, že kamenné uhlí povslalo z lesů dnešním lesům po- 

 dobných, nýbrž z rostllnslva rychle a bujnC rostoucího, musila doba (voi^ení tohoto ťilvaru 

 býti predce ohromná, na tisíce let počítající. 



Ufvar kamenného uhlí počal se již tvořili, když ještě větší část země mořem po- 

 kryta byla; neb vělší díl uhelných krajin v Anglii, Belgii, Rusku, severní Americe ob- 

 sahuje v nejdolejších vrstvách mohutné sloje vápence, v kteremž se množství mořských 

 mušlí, korýšn a ryb nalézá. Teprva když moi-e opadlo, vyvíjely se na povstalé bahnité 

 půdě rostliny, z nichž nynější sloje kamenného uhlí povstaly. Útvar tento, s vápencem 

 bohatým na moi-ské tvory, jmenujeme kamenouhelným útvarem po mořským. V Če- 

 chách a sousedních zemích, v Moravě, ve Slezsku a Saších lakového útvaru není. 



Kamcnouhclné útvary tčchlo zemi neobsahují ani slopu zvířat mořských, nýbrž 

 jenom, ačkoliv velmi zřídka, stopy a otisky zvii^at pozemních (škorpiouy, brouky atdj, hlavně 

 ale otisky rostlin bahenních. Můžeme se tedy domýšleli, že útvary tyto se usadily z 

 jezer sladkovodních, a že ledy na těch místech, kde nyní krajiny kamenouhelné se 

 prostírají, v pravěku mohutná jezera se nacházela. Útvary tylo beze stop mořských 

 zvířat můžeme tedy pojmenovali k amc n o uhel né útvary pozemní něco sladko- 

 vodní. Takové útvary, jak již podotknulo, objevují se v Čechách a v sousedních ze- 

 mích. O nich tedy budeme výhradně jednali. Ostatně soulilasí oba útvary, pomořský i 

 pozemní, ve svých hořejších vrstvách, pokud kamenné uhlí obsahují, velmi doitře, a jenom 

 v dolejších částech jeví se odchylky. Vělší část toho, co bude vyloženo, platí tedy také 

 o útvarech pomořských, toliž anglických, belgických, ruských atd. 



šiti se musll. Dříví ale ueubsahuje při stejné váze s liatiieiiuým ulilíni stejué množství uhlíka, 

 iiýbrž má-Ii se jeu ua iihlik ohled hráli, musí se z váhy jeho ještě část odejmouti. Dle roz- 

 boru Reguaulta obsahuje kamenué uhlí 90 — 80 procentu uhlíka, čili v priimérn 85 proč. 

 Syrové diíví má ale v průměru jeuom 36 pr. uhlíka. Má-li se tedy jisté muožstvi dřeva 

 beze ztráty uhlíka proměniti v kamenné uhlí, musí se onen nahoře uvedený poměr proměniti 

 v I : II čili 1 : 0,4235. Kdyby se ledy hranice dříví (a to beze všech mezer) proměniti 

 měla v kamenné uhlí, umenšil by se olijem dřeva k vylvořeuěuiu uhlí dle poměru I : 0,5385 

 XO,4235=0.2280. Množství dříví, které roste ua jednom hektaru t277»,98 Q sáhů), jest sice 

 velmi rozličné, ale v 251etém lese dá se v průměru ua 80 krychlových (kubičních) metrů usta- 

 noviti, porazi-li se totiž všechno bez rozdílu. Váha jednoho krychlového metru dříví obnáš' 

 v průměru a s ohledem ua mezery asi 330 kilogrammů, což by v celém hektaru lesa obnášela 

 59500 kilogrammů (1 kilogram = 1,786 liber). Dáme-li tomu, že dřiví to má v průměrn 

 poměruí váhu 0,70, obnášelo by celé dřivi dle objemu 85,86 krychlových metrů beze všech me- 

 zer. Rozložime-li tuto hranici po celém lese, aby co souvislá vrstva bez přelržky celou pudu 

 kryla, obdržíme vrstvu jenom 0,008186 metrů mocnou.' Uvedeme-li dřevěnou vrstvu tuto 

 dle rozpočtu nahoře uvedeného na kamenné uhlí, nebo zmnožíme-li 0,008486x*',2280, 

 obdržíme =0,001935, totiž vrstvičku ani ne 2 millimetry silnou (1 mcter:=IO deciraelrů:= 

 100 centim.= 1000 millini. =3,163532 střevíců). 



Není k víře podobno, že by nejlepší lesy třikráte více dřiví obsahovaly, uežli dobrý 251etý 

 les; pročež by všecky lesy v průměrn vrstvu sotva 6 millimelrů mocnou kamenného uhlí utvořily. 

 Rozsáhlost známých uhelných vrstev obnáší ve Francii '/,, , celé země. Vezme-li se nyní 

 ohled na neúrodnost mnohé půdy, přijde se k úsudku, že by ani dobrý hustý les, který by 

 celou Francii pokryl, tolik kamenného uhlí uepodal, co ho ve vrstvě 2 metry silné obsaženo jest. 



Jak mnoho lesfi bylo by ale potřebí, aby utvořily vrstvy uhelné 10, 30 ba i 30 metru silné? 



