40 



nebo ve tvarech ledvinovitýcli, a bývá jako n. p. u Radnic, v lupku řadovitě uložena; v 

 některých zemích, k. p. v Anglii, tvoi^í také mohutné a souvislé vrstvy. 



Ruda lato jest vždy vice nebo méně jílem promíchána, nejčistější odrůdy obsa- 

 hují ojedinělé pecky. Kde se íastěji objevuje, jako n. p. u Radnice, mohla by se 

 s prospěchem k dobývání železa upoiřebiti, ačkoliv jí tam daleko není v takovém množ- 

 ství jako v útvarech pomořských. 



Průměmím rozborem objevilo se v Radnické ocelové rudě tvaru kulovitého: 



Železnatce cEisenoxydul) 49,38 procentů. 



Uhličnatky 32,48 „ 



Vápna ... . ; 1,45 , 



Hlíny . . . ; 13,10 



Kyseliny kostíkové, živice, voda, ztráta . . 3,50 „ 



100,00 procentů. 

 Nedostatek této železné rudy v útvarech pozemských činí hlavní rozdíl mezi 

 uhelništi českými a anglickými, a má spolu hlavní oučinek na prflmyslní cenu anglických 

 uhelen. Větší díl anglických uhelen má ve svých dolech vše pohromadě, čeho k do- 

 bývání železa potřebí jest; tou samou šachtou těží se současně palivo, železná ruda a 

 výborný jíl k stavení pecí, z čehož pochází neobmezená činnost průmyslní, poněvadž 

 uhelné doly velkou část svého výtěžku v podobě litého nebo kovaného železa odbývají. 

 Železná ruda v útvaru uhelném jest patrně chemickou sraženinou, která se kolem 

 pevné látky nějaké, k. p. kolem kousku rostliny usadila a soustředně nahromadila. 



Podobná chemická sraženina jest také vápenec, který u nás ovšem pořídku se 

 nalézá, n. p. v uhelnách okolí Slánského. Vápenec tento tvoří slabé vrstvy barvy šedé 

 nebo hnědé, sloh jeho jest celistvý a někdy obsahuje nezřetelné stopy skamenělých 

 rostlin. 



V útvarech pomořských jest ale mohutně vyvinut a tvoří, jak již podotknuto, nej- 

 hlubší vrstvy celého útvaru. Údolí anglická, ve vápenci tomto zarytá, vyznamenávají se 

 romantickým skupením a úbočí jejich prostoupena jsou nesčíslnými jeskyněmi. Podobný 

 vápenec rozkládá se také v severní Americe. 



Též křemen objevuje se nezřídka co chemická, hlacená sraženina. Vrstvy pí- 

 skovce kyprého a sypkého střídají se s křemenitou pevnou, jako slitou horninou, při 

 jejímžto tvoření patrně křemenitá látka ve vodě rozpuštěná nalézati se musila, která 

 sraženou hmotu slepila a na některých místech výhradněji se vyvinula. Ve všech našich 

 českých uhelništích nalézají se takové křemenité horniny; u Mozolína nedaleko Votvovíc 

 vystupují v podobě větších skal na stráních údolí. Nezřídka objevuje se takové pevné 

 kameni u prostřed měkčího pískovce, a tvoří v něm pak koule nebo nepravidelné pecky. 



V útvarech pomořských tvoří takový křemenec často mohutné vrstvy, jmenovitě 

 v severní Americe. K obyčejným nerostům útvaru kamenouhelného náleží také kyz, 

 známá to sloučenina železa a síry, vyznačená mosaznou barvou a velikou tvrdostí a 

 křehkostí. Kyz tvoří buď koule bud potahuje svými hlatěmi rozsedliny lupku a ka- 

 menného uhlí, v němžto se ale velmi nerad spatřuje, poněvadž pak uhlí při hoření sir- 

 natý zápach rozšiřuje. Kde se ho více vyskytuje, jako n. p. v lupku u Votvovic, pou- 

 žívalo se ho druhdy k dělání kyseliny sirné a skalice. V okolí Slánském a Rakovnickém 

 vyskytuje se v lupku a v kamenném uhlí i leštěnec (Bleiglanz), sloučenina to olov a 



