53 

 O povětrnosti. 



Od Dra. V. Kuueše. 



I. 



Pozornost na úkazy v našem oboru povélrnóm vzbuzuje se obyčejně teprva ten- 

 kráte, když zvláštní a neobyčejné poměry povCtrnosti posloupnost každodenních a vše- 

 dních úkazů pieruší. Je-li nebe po vělší čas roku čisté, jako v tropických krajinách 

 nebo střídají -li se všecliny promény v povělří pravidelné, jako v údolích vysokých hor, 

 nevzbudí se tak snadno chut ku pozorování. Teprva když povětří nestálým býti počíná, 

 když neobyčejné úkazy bud v toploté povětří, bud ve vliikosli jeho se objeví, namítají 

 se všeobecné otázky, odkud tyto neobyčejné výjevy pocházejí, jaké jsou příčiny jejich, 

 jak veliká jest úchylka od pravidelného pochodu a jaké budou míti následky? Pak te- 

 prva cílí se potřeba , takové nepředvídané úkazy již napřed ustanoviti neb uhodnouti. 

 Již prostý , jednoduchý rolník nebo lodník ustanovuje obyčejně s příznivým výsledkem 

 povahu navsiávající povělrnosti , ačkoliv nemá hlubších vědomostí a jejiom na vlastní 

 nebo od předků svých nashromážděnou zkušenost a pamět spoléhati se musí. Beze 

 všech příprav a nástrojů, jimiž by povahu pověli-í skoumali mohl, předpovídá takřka je- 

 nom dle neurčitého citu, pocházejícího ze soujemu předešlých zkušeností, nastávající pro- 

 měny v povětří , ovšem často s velikou věrojatností, a přípovědi jeho shoduji se oby- 

 čejné velmi dobře se skutečnou proměnou. Může-li tedy již prostý pozorovatel v ohledu 

 tomto podstatné úsudky vyslovili, nebude vědeckého pozorovatele předpovídání budoucích 

 proměn v povělrnosti nedůvodné, ano bude se lim méně od podobnosti k víře odchylo- 

 vati, poněvadž své úsudky na pečlivě vedené, déle nežli před sto lety založené denníky, 

 v nichž zaznamenána jsou pozorování, na nejrozličnějších místech země nejzevi'ubnějšími 

 nástroji učiněná, zakládati se vynasnažuje. Pozorování jeho mají mimo to ještě lu přednost, že 

 jsou všeobecná a nikoliv jenom místní, jako u rolníka, který, pouze na své oudolí nebo 

 svůj kraj obmezen jest, neb jako u lodníka, který, ač výborný znalel mořské po- 

 vělrnosti, přece do nemalých nesnází by přišel, kdyby na pevnině povětrnost jenom na 

 několik hodin pi-edpovídali měl. Neb v oudolích vysokých hor vane vítr vždy jenom dle 

 směru oudolí, a na otevřenjém moři duje beze všech překážek a podléhá v celku vždy 

 těm samým zákonům, kdežto úkazy, mají-li- všeobecně se pojmouti, přerozmanitě se 

 objevují, tak že velmi nesnadno bývá, pevné stanoviště nalézti. 



Jakožto nejpřednější okolnost musí se především vytknouti, že povětrnost všech 

 krajin v neustálém vzájemném spojeni se nalézá ; že se povětří bez přestání od ro- 

 vníka k točnám, ze severní polokoule k jižní a naopak odlévá, tak že povětrnost, jakou 

 v Čechách pozorujeme, závisí od povělrnosti na Atlantském oceánu, v točnových kraji- 

 nách , v střední Asii a Africe. Dokavad tedy pozorování z těchto krajin chybí, nemůže 

 se nic určitého o nynější , neřku-li o budoucí povělrnosti soudili. 



Úloha naše obmezuje se v tom ohledu jenom na to, abychom ustanovili pravidla, 

 dle nichž se povětrné úkazy v průměru delší řady let řídily. Způsobem tím můžeme 

 tedy povětrnost jenom potud předpovídali, jak by se vytvořili musila, kdyby rok od 

 roku ty samé síly působily, a sice v tom samém pořadí a v tom samém čase, jako před 

 tím. Vedlejší okolnosti, závislé od místních nebo časových poměrů, jinnž se pravidelný 

 pochod časlo docela zruší a převrátí , nedají se nikterak předpovídati. 



Nezbývá tedy prozalím nic jiného, nežli zapsati všechny úkazy dějepisně a sera- 



