62 



Malachit v čercenéin pískovci u Chrasti nedaleko Českého Brodu. 



V okolí ťeskobrodském (jak jsme již v předešlém čísle při popisu Konuické skály podotkli), 

 panuje červený pískovec a tvoří podlouhlou ellipsu, jejíž nejsevernější konec sahá až ke Kounicům a 

 nejjižnější až ke Skalici. 



Cerveuý pískovec tento zdá se souviseti s červeným pískovcem u oupatí Krkonošských hor, 

 od Hodkovic až k Xáchodu rozloženým, neboC kamení a uloženi jest na obou místech ziiplna souhlasné. 



Panující hornina jest hrubý pískovec, sem tam obsahující úlomky granitu, a tmel jest skoro 

 všude vyznačen červenou železnatou látkou. 



Pískovec tento tvoří mohutné vrstvy k severu pod úhlem 15, 20 — 30° nakloněné, a jest na 

 několika místech, k. p. na vysočině mezi Chrastí a Kostelcem, mezi Tuchorazy a Přehvozdy, mezi 

 Vrátkovém a Túsmicemi, u Kouuic pokryt vodorovnými vrstvami bělejšího pískovce a opuky. Z vrstev 

 červeného pískovce vypíná se mezi Kšelami a Viticemi několik útesů granitových, jakož i na západní 

 straně n TJmuz a Radešína granit v úhledný hřbet vystupuje. 



ťervcný pískovec leži ledy bezprostředně na granitu, jest ale pokryt jiným vodorovným pí- 

 skovcem, kterýž, jak jsme již viděli na Kounícké skále, ke křidovéniu útvaru náleží. Červeny pí- 

 skovec sám patři k útvaru Permskérau. 



V nejhlubších vrstvách leží hrubý slepenec čili konglomerát, a v něm na 1° mocný sloj čer- 

 ného uhelného jílu se slabými vrstvičkami kamenného uhlí, které na lesnaté stráni u Mrzkn až ua 

 den vycházejí a podnět k dobývání zavdaly, ačkoliv bez prospěšného výsledku. 



Na uhelném jílu tomto leží vrstva šedého vápence asi I' mocna, v níž se ale pražádných 

 otisku a skamenělin nenalezlo. 



Vrtáním se prorazilo toto souvrství také u Přísloupína , ale nevyskytlo se také ničeho více, 

 nežli 1 '/^ — 2' čistého uhlí v znamenité hloubce, tak že 1 zde od dolováni upustiti se niusilo. 



Nad tímto souvrstvím leži bélavý na živec bohatý pískovec, prošleháu jednotlivými žilkami 

 uhelnými, malachitovými zrny a zemitým modrovcem (Kupferlasur). 



Na stráních mezi Mrzkém a Tísmicemi, jmenovité ale ua stráni u mlýna pod Chrastí, pozo- 

 rují se malachit a modrovec 1 na bíledni v pískovci vtroušené. Zde u Chrasti byl také r. 1850 

 první nález učiněn od pana Haška, čekatele učitelství, kterýž na radu p. ředitele Amerlinga nejdříve 

 o dolováni se pokusil. Toho samého roku sestavoval jsem si zemézualeckou mapu této krajiny, a 

 spatřil jsem skrovný počátek dolů. Pro nedostatek prostředků odstoupil ale p. Haška r. 1851 pavo- 

 vání p. Theerovi, který skálu hlouběji otevřel a znamenité ložíště malachitu a modrovce odkryl. Vy- 

 těžená ruda slouží k dělání výborné modré skalice (Kupfervitriol). Skála Cbrastecká skládá se z hru- 

 bého, dílem pevnějšího dílem drobivějšího pískovce, v němž četná křemenná zrna, úlomky zarudlého 

 živce a lístky slídové patrně poukazují na původ z granitu. Četné rozsedliny táhnou se tímto pí- 

 skovcem, ve vrstvách pod úhlem 35 — 40° k severu nakloněným. V rozsedliuách těchto a vedle nich 

 také T pískovci jsou malachit a modrovec velmi silně roztroušeny. 



Spoře, ale přece v dosti velkých zrnech objevuje se zde onde mesec (Kupferkies) a černý 

 droblvý nerost, který mimo měď také železo a mangan obsahuje a za černomědec (Kupferschwárze) 

 považovati se muže. 



Malachit sám jest barvy jasnozclené , má povahu zemitou a jen porůznu vyskytují se jemné, 

 hlacené jehličky, modrovec ale objevuje se často v nezřetelných hlatích v druzách nahromaděných. 



Mimo to objevuje se na jednotlivých místech přetržené shluky a žilky uhelné látky a na 

 plosko stlačené kmeny, které se ale nslanoviti nedají. 



Tím samým způsobem objevuje se malachit v znamenitých dolech na Uralu, a porovná-li se 

 popis Cralských hor od Murchisona (Kussia and the Ural mountains) s uložením Chrasteckým, shledá 

 se nápadná souhlasnost jak v útvaru tak i v objevováni se měděné rudy. 



Též slavný zemězualec p. prof. Ur. Aug. Heuss, který tuto krajinu vloni navštívil a ve 



