99 



zanechává kusy vypálené v neproměněné podobě. Pamělihodiié tolo uhlí nalézá se ja- 

 kožto '/„ siř. mocná vrstva nad obyčejným suchým uhlím v nejhořejší sloji Rakovnického 

 útvaru. Vyslovil jsem již v předešlém článku domnCnku, že nejhořejší vrstvy tyto snad 

 k Pcrinskéniu útvaru připočítali se mohou, v čemž tím více potvrzen jsem byl, naleznuv 

 v tomto lupcnalém uhlí u Kounové nedaleko Krušovic stopy rybích šupin a zubíi, které 

 s Permskými rybami ponékud souhlasí. 



Krásná anglická odrůda, candle coal , totiž svíčkové uhlí, nevyskytuje se v Ce- 

 chách. Jest to uhlí lesklé, černé, které v podlouhlé roubíky so vyštípali dá, jichž užívá 

 se v An^ii v chatrčích chudých lidí k osvětlování. 



Rozumí se ostatně samo sebou, že mezi mastným kovářským a suchým obyčej- 

 ným uhlím mnoho přechodních odrůd se vy.skyluje. Vzorem těchto přechodů jest uhlí 

 polomastné, zvlášlě u Svaloňovic nedaleko Náchoda, u Rušlěhradu a u Liblína se vysky- 

 tující. Uhlí loto spéká se na ohnišli napolo a hodí se proto zvláště dobře k topení 

 světnic, poněvadž, jako kovářské spékavé uhlí, dlouho teplo drží a přece rošt tak silné 

 nczacpává. I tolo uhlí dá se v koks proměnili a bezpochyby bude základem příštího 

 racionálního železniclví, až totiž také u nás železo koksem se dobývali bude *). Ro- 

 zeznání všech těchto odnld dle přírodopisných znaků jest ale nesnadné. Barva prášku 

 čili lak nazvaný vryp podává někdy užitečné poukázky. Anlhracitové a hubené uhlí má 

 totiž černý prášek, kdežto kovářské uhlí někdy hnědý vryp ukazuje. Ale tyto poukázky 

 nejsou jisté, nebof často objevuje také kovářské a koksové uhlí černý prášek. 



Aby se povaha uhlí dobí-c posoudila, musí se s každou odrůdou zvláštní zkouška 

 vyvésti. Má-li uhlí k topení pod parním kollom slo.ižili, musí se vyskoumali, mnoho-li 

 vody jedním centem v páru se proměnili dá; má-li k dobývání plynu sloužili, vyskoumá 

 se množství plynu, které se z centu vyvinuje ald. Při takových zkouškách musí se na 

 všechny okolnosti ohled bráti. Čas jest jedna z nejdůležitějších okolností, a některé 

 kamenné uhlí považuje se jenom proto za lepší, nežli jiné, které větší teplo vyvi- 

 nuje, poněvadž rychleji hoří a v daném čase vělší množství pái^ připraví. 



Sloh kamenného uhlí jest vůbec vrstevnatý. Přelomí-li se kus uhlí, pozoruje 

 se na příčním lomu obyčejně mnoho souběžných černě lesklých pruhů, střídajících se 

 s mdlými vrstvami. Lesklé pruhy skládají se z čistějšího uhlí a obsahují sotva 2"/o po- 

 pele, kdežto mdlé vrstvy 8 — lO^/o hlinitých částí obsahují. Kamenné uhlí jest tedy tím 

 čistější, čím více v něm lesklé pruhy převládají. Mimo plochy, které se vrstevnatosli 

 utvořily, pozorují se ještě četné kolmo stojící a křižující se rozpukliny, které když pře- 

 vládají, rozpadnuli kamenného uhlí v jednotlivé kousky za následek mají. Na těchto 

 plochách objevuje se nejčaslěji kyz, někdy i leštěnec, a zdá so že povstaly následkem 

 vyschnutí původně mokré uhelné látky. Čím čistější uhlí jest, tím více kolmých rozpu- 

 klin obsahuje; nečisté odrůdy bývají mnohem souvislejší. 



Jest ledy litovati, že v uhelnách našich drobné loto uhlí dostatečně se nespolřc- 

 buje, anof by se ho k dobývání plynu, k dělání koksu ald. výborně použili dalo. Může 

 se mi ovšem namítali, že toto uhlí kupců nenajde, ale malá příprava by cenu jeho za- 

 jisté zvýšila. Nechf se dělají z drobného uhlí cihly. Vezmiž so toliž deliet, při dobý- 

 vání plynu nachytaný, ten smíchej se s drobným uhlím, čímž promění se v jistý způsob 



*) U Radnic staví, jak do-slýcháme, pau hrabě Zdeuěk Slerulierg vysokou pec, v níž se železo 

 koksem Badníckým taviti má. 



