100 



malty, která se pak vtlačí do forem a vysuší. Uhelné cilily lak připravené poskytnou 

 výborné palivo, a najdou zajisté vděCných odběratelů. 



Co se lučebního sloučení minerálního paliva dolýče, převládá v něm uhlík nad 

 ostatní prvky znamenitě. 



Všeobecně nalézá se v něm vedle uhlíku ještě vodík, kyslík a něco dusíku. 

 Lučební zkoušky ukázaly, že i tu přijmouti se může trojí druh; totiž černé, hnědé uhlí 

 a rašclina; nebot u každých z těchto druhů jest lučební sloučení jiné. 



Nejdůležitější práci v tom oboru uveřejnil francouzský chemik Regnault r. 1837. 

 V následující tabuli jsou nejhlavnější výsledky jeho sestaveny. Aby byl přehl«d lehčí, 

 odtáhl se popel, který u kamenného uhlí 2 — 8% obnáší, od vypočítaných prvků. 



Poznává se z toho přehledu, že paliva zde uvedená tím více kyslíku a dusíku 

 obsahují, čím novější jest útvar, v němž se nalézají; lučební sloučení přibližuje se zpo- 

 nenáhla k dříví. Anthracit jest tedy nejkrajnější mez, na níž proměněné palivo stojí. 

 Vezmeme-li ohled na to, že rozloučení jest tím dokonalejší, fím déle Irvá, přijdeme 

 k náhledu, že kamenné uhlí lim starší jest, čím více uhlíku a méně vodíku a kyslíku 

 obsahuje. S tím souhlasí též zemězpylné výslc.dky. Neboť anlhracit nalézá se v nej- 

 hlubších vrstvách, kamenné uhlí loží pod hnědým, a toto zase pod rašelinou. 



Lučebním sloučením vysvětlují se též výjevy, které se u každého druhu pozo- 

 rují. Anthracit má proto malý a slabý plamen, poněvadž se při hoření jeho mnohem 

 méně plynů vyvinuje, nežli u kamcnnéiio a hnědého uhlí. Též hutnost objevuje od 

 dříví začínajíc zvětšující se řadu. Tento znak jest tak stálý, že se ho může používati 

 k průmyslnému ocenění kamenného uhlí. 



Kdyby se lučební zkouška, která by poměr prvků ukázala, snadno vyvésti dala, 

 byla by průmyslu znamenitě důležitá. Zkouška taková požaduje ale mnoho času, mnoho 

 obratnosti a zvláštních příprav, pročež nedá se v obyčejných případnostech vyvésti. 

 Skoumatelé obmezují se tedy na udání poměru popele k uhlí, množství koksu, plynu, 

 dehtu atd. 



Připojujeme v následujícím přehledu výsledek některých takových zkoušek, které 

 byl pan prof. Karel Balling na politechnickém ústavu s českými odrůdami vyvedl a kte- 

 réž p. prof. F. X. M. Zippe v časopisu průmyslní Jednoty r. 1843 uveřejnil. 



