110 



sledních vťcliolův spatřujeme širošírou hladinu mořskou s klikalými obrysy ostrovů jako 

 na mapě rozložených. Cítn níže sestupujeme, lim patrněji nám zavítá vlažný vánek s 

 mořským zápachem, cesia je ale nad míru obtížná a nebezpečná, slráíi svislá, na překot 

 strmá, holá skála s tisícerými oslrými hroty někdy tak podivně vydlabanými, jakoby zde 

 lijavec byl pral do tekuté hmoty, nežli stuhla a skameněla. 



Konečně sestoupíme na pobřeží, dívajíce se v modrozelené hlubiny, do níž se 

 nesčíslná příkrá skaliska spouštějí, přerozličné zátoky, jeskyně, škuliay a skrýše tvoří, 

 a s vlnobitím věčnou harmonii sykotu, dunění, pěnivého šumotu a hřmotu provozují. 

 Opodále od břehu, jakoby se ještě nebyly nabažily divného pitvoření, vystupují znova 

 nad hladinu mořskou a dělají větší menší ostrovy, stanoviska čilých rybářův a mornářňv. 



Znamenitou a svého druhu jedinou odchylku od pustého rázu hor činí krajina 

 okolo Plitvických jezer, jicliž je sedmero, v lůně Malé Kapely asi 2 hodiny cesty 

 na sever od Kořenice položených. Jezera nebo-li plesa (zejména: Kozjak, Galovac, 

 Okrugljak, Crno jezero, Ciginovac, Proščansko jezero) činí kolkolem horami obklíčené 

 kotle, z nichž se vods jako po schodech či patrech s jednoho do druhého vylévá. 

 Mohutné hvozdy se rozkládají na vše strany v okolí jezer; jejich břehy ozdobují vy- 

 soké topoly, buky a ztepilé sosny, po příkrých stráních a skalnatých stěnách povlékají 

 nízké křoviny a bujná tráva šedé balvany, na mnohých místech bělavým ďarem pokryté, 

 a tak je liduprázdná krajina při vší lichosti čarokrásně oživena, pravý obraz tajemné 

 krásy Přírody, která se hlučnému světu ukrývá. Nejmalebnější divadlo poskytuje ná- 

 vrší na cestě z Priboje nad jezerem Kozjakem, odkud se šest jezer s krásnými vo- 

 dopády přehlédne, mezi nimiž jeden ozdoben jest u prostřed ostrovem jedlemi porost- 

 lým. — Voda Hne se hřmotně a s divým šuinotem do propasti pěnivé, zde přes roze- 

 rvaná skaliska náhle a prudce, tam zase v četných pramenech a obloucích, tu hrkotem 

 v drobném skoku přes menší kamení, všude ve hlučné kouzelné harmonii, až pak se 

 v zrcadlové hladině prozračně zeleného plesa nasbírá a na druhém konci podobnou 

 scénu opakuje. Konečně tato zajímavá hra najednou přestane ; jako ve fantastické opeře 

 zpropadne se celý proud u ponor, a tcprva s druhé strany Malé Kapely přichází zase 

 na světlo co hotová řeka, ubírající se odtud co Koraná během klidným, odměřeným, na 

 sever ku Karlovci, kde se do Kupy vlévá. 



Na ostrově Cresu je u prostřed jezero Vranské horami obklíčené; na Krku 

 několik bařin a močálův. Grobničko polje představuje bezpochyby dno osáklého 

 jezera, rovinu kamenitou bez vegetace. 



Známof, že vápencové hory vůbec mnoho jeskyň a slují mívají ; v Cechách je 

 Svatoprokopská na počátku romantických Dalejí jediná proslulá jeskyně; na Moravě v 

 okolí Brna jsou Macecha, Bejčí skála a Slupské jeskyně mnohem rozsáhlejší. V chorvát- 

 ském pomezí nalézáme velmi četné a prostranné jeskyně, chorvatsky péči ne, a to 

 skoro ve všech horách, které jsou veskrz vápencové. Nejznamenitější jsou tyto : 1) S a- 

 m o grád, blíže Perusice v Otočském pluku, v hluboké kotlině, plna podivných krápní- 

 kův, které na způsob sloupův do klenby strmí; — 2) v Ogulinském pluku blíže T o- 

 vunja (úřadně: Thouin i) jeskyně po dvě patra, z nichžto zpodním potok protéká, 

 velmi daleká a s postranními jeskyněmi spojena, kterážto druhdy sloužívala obyvatelům 

 za skrýš při výpadech tureckých; — 3) podobný přítulek poskytovala jeskyně v Pří- 

 moří nedaleko Senja na cestě k Novému; — 4) v Otočském pluku jsou ještě sluje u 

 Založnice a Kompolje; — 5) veSlunjském u dědin Mračaje, Křemenu, Barilovič a Polje. — 



