111 



Nesčíslné množství menších děi' a podzcmnícli duliu pohlcuje vodu ve všech skoro kra- 

 jinách, a tam, kde přirozené Iralivody při náldém přívalu nepostačují, anebo kde takové 

 díry a vřídla (vřela) samy zase vodu vychrlují , nasbírá se močál čili tak nazvaná 1 o- 

 kva, a někdy se podobá taková zavodněná kotlina jezeru, které v neurčité Ihňtě zase 

 osákne a barinu zanechá. Dobra čili Djula u Ogulína, Krbava v okolí Peéan a Jošan 

 rozvodňují se někdy tím způsobem ; Pečina kozjanská a Peéina selská zaplavují 

 někdy polnosti okolo Buniée ; vesnice Trnovac měla do nedávná podobný močál od Kanižc 

 až k Bužímu sáhající, a Gráčac asi na 1000 jitrech země tak nazvanou Baru, klerá slo- 

 vem i skutkem totéž značí co náš výraz bažina nebo bařina. (Bahna nedaleko Be- 

 nátek v nářečí vcnezianském také šlovou barene, bezpochyby zbytek slovanský jako 

 jméno Venetův), Nedostatek vody na jedné a nezbytná zástava vody na druhé straně 

 jsou podle toho hlavní ráz těchto smutných hor. Jenom dvě řeky kromě Koraný na- 

 lézáme na mapě, které se během podle pojmu našeho pravidelným vyznamenávají. Unu, 

 klerá od vřídla svého pod horou Čemernicí dílem politické rozhraní proti Turecku 

 činí, dílem s oběma úrodnými břehy tomuto docela náleží; a pak Zrmanju, protéka- 

 jící údolí, jemuž jméno dává, od dědiny Vřela k Dalmácii, kde se níže Ob rovce 

 v more vlévá ; její hluboké řečiště rozrývá pohoří dělíc Dináru od Velebilu úvalem, 

 který snad je staro-ilirské Tedanum , kudy Římané táhli svou dráhu po suché zemi do 

 Dalmácie. Ačkoliv také zde na písku a slinu nespočívá než slabá vrstva prsti, přece 

 podnebí již neklamně k jihu se hlásí, Květena a obyvatelstvo samo rázem svým k Dal- 

 mácii náležejí, a proto cíp ten také Vinodolem slově. 



Ostatní potoky nalézají po nedlouhém běhu svém fantastického konce v pono- 

 rech : 1) Dobra, přitéliající od Skradu v provinciálním Chorvatsku, u Ogulína pod 

 zámkem co Djula ponořena, u Petrova sela opět vyniká a ku Karlovci ke Kupé 

 spěchá. — 2) Mrežnica, u Zágorje klesajíc v ponor, vyniká co To vunj či c a opět na 

 světlo a činí přítok Jlrežnice, která se v Koránu ústí. — 3) Gačka (Gadšiica), vyni- 

 kajíc pod horou Janjče-brdo nad Leščem , dělí seu Otočca v několik ramen, 

 z nichžto větší díl v jezero se sbírá a u dědiny Š v i c e pod hřmotným vodopádem v 

 ponor se ztrácí, an jiné rameno u Brlogu v ponor padá.— 4) Kořeni ca pod Ple- 

 šivicí se ponořivši co Klokot vyniká a k Uně spěchá. — 5) Krbava, u Visuóe se 

 prýštíc, u Pecan od země jest pohlcena. — 6) Líka sbírá vodu v rovině u Medku, 

 přítoky Novčica, Brestanica, Suhaja i Jadava, Glamořnica a j. sesil- 

 ňují ji u Góspiéc, načež u Dol. Kosína v ponor klesá. — 7) Otuča, počínajíc u 

 Sv. Petra, s přítoky Radušiée a Kiosnice zavodňuje dědinu Gródčac a zmizí tu v zemi. — 

 8) V okolí Bří n je, Munjavy, Drežnice a v sousedních dolcích Veliké Kapely, 

 v Ogulinském pluku, jakož i na severozápadní stráni, od Mrkopolje až ku Rjece 

 a Grobničkom-polju podobný je osud všech malých potokťiv. 



Pobřeží adriatické má několik potoků běhu překrátkého, větším dílem podle str- 

 mých strání velmi náhlého a prudkého, osadám nebezpečného, v letě ale někdy dočista 

 vyschlých. 1) Rjedina u Rjeky (Fiume) , — 2) potok vinodolský, sbírající vodu 

 z Vinodolu chorvatského od Přibírá k Novému ; — 3) menší ručeje u dědin Cirkvenice, 

 Povila a j., — 4) potok Senjský, sbírající vodu od Vrátníka celým úvalem až k Senje ; 

 v letě obyčejně suchý, při kvapném přívalu nebezpečný. — Odtud podle úpatí Velebitu 

 v zátokách Quarnerských až k úslí Zrmanje několik ručejfl a strumění, samé bystříce, 

 čím menší tím kvapněji k moři pádí, z nichž některé ku plavení dřev slouží, — Taktéž 



